kuperede Plateau er — som jeg bemærkede i Maj 1892 — om 
Vinteren dækket af et jævnt Snelag. 
Hele det store Højland langs Vestkysten af Røde Fjord, 
Nord for Rolige Bræ, er opbygget af samme Bjærgart som 
Røde 0, men jeg havde aldrig Lejlighed til at komme derover. 
Tiltrods for Bjærgartens Ejendommelighed fandt jeg ingen 
særlige Plante-Formationer 1 ), heller ingen særlige Arter her; 
Vegetationen er — skønt Bjærgarten er temmelig kalkholdig — 
heller ikke frodigere end paa Gnejslandet i Nærheden. 
Den flade Sandstrand paa Øens Nordside er ganske smal, 
kun 10—12 Alen (6—8 M.) bred. Her fandtes en lav Bræmme 
af Glyceria vilfoidea (c. fr.), Fia liant hus, Rhodiola, Sagina Linnæi ,, 
indenfor dem Ernpetrum og Trisetum subspicatum. Glyceria var 
meget afbidt af Gæs (Bernicla leucopsis ); kun mellem Stenene, 
hvor Gæssene ikke kunde komme til at nappe, fandtes der 
ubeskadigede Exernplarer; Sagina var ogsaa medtaget af dem, 
derimod ikke de andre Arter. Stellar ia humifusa , som ellers 
lindes paa saadanne Lokaliteter, voxede her ikke; jeg saa den 
overhovedet ikke i det inderste af Fjordene ; paa Vestkysten er 
den almindelig overalt, baade ved Kysterne og i Kingua 2 ). 
Paa mange Steder var der slet ingen særlig Strandvegetation, 
men Lyngheden eller Kærene gik helt ned til Fjorden. 
Plateau’et var dækket med rødt Grus og røde Stene (det 
minder for saa vidt om Partier ved Patoot ved Vajgat, som 
bestaa af røde, brændte Skifre 3 )) og en spredt Fjældmarks- 
Vegetation (hvori bl. a. T^esquerella, Rumex Acetosella o. a.i eller 
med Lynghede , hvori Arctostaphylos alpina med højrøde Efter- 
aarsblade og store, sorte Bær tog sig henrivende ud. Paa 
lange Strækninger ser man gærdeformede Trapgange , der have 
modstaaet Forvitringen bedre end Konglomeratet, løbe ben over 
b Jfr. dog Bemærkningerne nedenfor, Maj 1892. 
2 ) Kingua er det eskimoiske Ord for det inderste af en Fjord. 
3 ) Jfr. N. Hartz: «Medd. om Grönland" XV, p. 49. 
