Plateau’et. Hist og her have smaa Bække gravet sig Kløfter 
og givet Anledning til Dannelsen af smaa, tuede Kærstræk¬ 
ninger. 
1 de ikke altfor fugtige Dele af Kløfterne og paa store, 
tørre Tuer i Kærene findes smaa Krat af Birk og Pil (Salix 
glauca var. suharctica ) paa V 2 Al. (0,3 M.I Højde; Birken havde 
talrige, store Hexekoste, dannede af Taphrina alpina. 1 Krat¬ 
tene voxede bl. a. Luzula multiflora (eneste Findested i Scoresby 
Sund). 
Et Par Hundrede Fod oppe traf jeg et interessant lille 
Kær: en flad, kredsrund Fordybning i Terrænet (c. 25 Skridt i 
Diam.) var dækket af en tæt, næsten ublandet Bevoxning af fod¬ 
bøj Carex pulla med enkelte Tuer af Eriophorum Scheuchzeri ; et 
tæt og blødt Tæppe, dannet af Amblysteyium exannulatum * og 
A. uncinatum* samt Leptobryum pyriforme og Brachytheeiurn 
Mildeanum (de sidste 2 Arter i forsvindende Mængde), dækkede 
Bunden. Især i Midten af Kæret vare Mosserne overtrukne 
med Hinder af Nostoc commune og andre indtørrede, blaagrønne 
Alger; der staar aabenbart Vand lier i Foraarstideu og Forsom 
nieren, nu var der knastørt. I et særlig fugtigt Hjørne laa 
Callitriche verna ß. minima hen over .Mosset, i Udkanten af 
Kæret voxede Carex lagopina, Polygonum viviparum og Equi- 
setum variegatum; Sphagnum fandtes ikke. 
Midt ude i Kæret var Mostørven over 1 Alen ( 2 /з M.) dyb; 
den var dannet af Amblystegier (mest A. sarmentosum, øverst 
A. revolvens ), men meget blandet med Ler. 
Det lille Vandhuls Udviklingshistorie er altsaa meget simpel 
og klar og fremgaar nmiddelbart af ovenstaaende Beskrivelse 
(jfr. nedenfor). 
Teltpladsen ved RødeØ, 16. Aug. Det indtil 4—5000' 
(1250—1570M.) høje Gnejsland danner ved Kysten et temmelig 
smalt Forland med kuperet Overflade og hæver sig terrasse- 
formet, temmelig brat. Den Vegetations-Formation, som strax 
