147 
grusede Skrænter, der ere for tørre og for meget exponerede for 
Føhnen til at kunne bære Krat. Forskellen er dog mere iøjne¬ 
faldende end Ligheden. 1 de østgrønlandske Krat og mellem 
Græstuerne findes ingen eller yderst faa Busklikener, medens 
disse danne et sammenhængende, hvidgraat Tæppe i den vest¬ 
grønlandske Likenhede 1 ). Fanerogamerne ere heller ikke de 
samme: Aira flexuosa , som er den dominerende Græsart i 
Likenheden, findes her ikke, Nardus heller ikke; de ere begge 
sydligere Former; men de østgrønlandske Græsser have dog 
samme eller lignende Habitus, og det øvrige Planteselskab er 
omtrent ens, naar man fraregner enkelte Arter, som mangle 
her paa Grund af den store Forskel i geografisk Beliggenhed 
eller ere erstattede af andre, nordlige korresponderende Arter 
(f. Ex. Betula glandulosa af B. nand). 
Betula nana er ikke tilbøjelig til at danne Krat; intetsteds 
ellers i Grønland har jeg set den rejse Grenene frit fra Jorden; 
i c. 2200' Højde (690 M.) dannede den paa en enkelt Plet endnu 
Krat af 3 U Alens (V 2 M.) Højde. c. 600'o. H. (200 M.) var Birke¬ 
krattet 1 Alen højt, enkelte Buske endog 5 U Alen høje; Grene 
af 1“ (2,5 Cm.) Diam. vare almindelige. I Litteraturen er den, 
saavidt jeg ved, kun omtalt som kratdannende fra Franz Joseph 
Fjord; if. Stud. mag. Hel g i Jöns son danner den dog paa 
Island Krat af 1—2 Fods Højde. 
Salix arctica f. grenlandica har jeg lige saa lidt set kratdan¬ 
nende før; det er mærkværdigt, at den optræder som kratdannende 
i disse tørre Krat; den er ikke nær saa haaret som Salix 
glauca , kun paa Undersiden af Bladene har den Haar og Vox, og 
jeg har ellers aldrig set den rejse sig paa aabent Terræn uden 
Støtte, skønt den ofte danner alenlange Grene som Espalier- 
Busk. Den var dog her mere haaret end sædvanlig og havde 
) Jfr. L. Kolderup Rosenvinge: Geografisk Tidsskrift, Rd. X, 1SS9—90, 
p. 5, og N. Hartz: Medd. om Grønland, XV, p. 15, 17 og 23. 
