161 
Sund) 1891—-92» samt mine egne Skildringer i det følgende, 
tror jeg dog at maatte forudskikke enkelte Bemærkninger om 
de meteorologiske Forhold til hurtig Orientering (se hos- 
staaende Tabel). 
Det bør udtrykkelig bemærkes, at Middeltemperaturen i 
Vintermaanederne vilde have været betydelig lavere, hvis ikke 
Føhnerne havde blæst; de optraadte netop hyppigst og kräftigst 
i de koldeste Maaneder. Den absolut laveste Temp, aflæstes 
den 7. Marts: -4-46,8°, den absolut højeste Temp, den 13. Juli: 
+ 15,2°. Kun i Juni og Juli naaede Maanedens Middeltemp. over 
Frysepunktet: -f- 1,1 og + 4,4; i August, i hvilken Maaned 
der ikke observeredes regelmæssigt, bar Middeltemp. dog sikkert 
ogsaa været over Frysepunktet. I Novbr., Decbr., Marts og 
April steg Temp, aldrig over Frysepunktet, i Septbr. 1 Dag, 
Oktbr. 2 Dage, Jan. 1 Dag, Febr. 2 Dage; først efter Midten 
af Maj steg Temp, over Frysepunktet (Føhntemperaturerne und¬ 
tagne), fra 7. Juni til Udgangen af Juli naaede Temp, hver Dag 
over Frysepunktet. 
Nedbøren er — eller rettere var i det Aar, vi opholdt os 
her, som dog antagelig var et nogenlunde normalt Aar — 
meget betydelig i Vinterhalvaaret (Oktober-Marts), men meget 
ringe i Sommerhalvaaret (April-Septbr.) M ; i Vegetationstiden ere 
Planterne derfor henviste til at forsyne sig med Vand af den 
«Sne, som faldt i Fjor». Overalt, hvor der ikke er en Snedrive 
i Nærheden, çr der yderst tørt om Sommeren; det tynde Lag 
af Grus, hvori Fjældmarkens Planter voxe, udtørres hurtigt, og 
oppe paa Plateau’et er der ikke megen Sne, undtagen i Lav¬ 
ningerne. Hovedkilden for Vandforsyningen ere de store, 
perennerende Snedriver, som ligge paa den mod SO. 
vendende Side af Bratninger og Skrænter, i Kløfter og lignende 
Steder; fra dem flyder Vandet stadig hele Sommerhalvaaret 
*) Dette strider naturligvis ikke mod Tabellen, som angiver det Antal Dage, 
paa hvilke der faldt Nedbør, men ikke Nedbørens Størrelse. 
