165 
egentlig kun antydede; at dette skyldes Terrænforholdene og 
ikke Klimaet, vil fremgaa f. Ex. af Skildringen af Gaaselandet i 
det folgende. 
Hvad endelig Strand-Vegetationen og «den gødede 
Jords Plantevæxt» angaar, da ere de rudimentært udviklede, 
men kunne dog paavises; at de ikke ere kraftigere, skyldes 
til Dels Terrænforholdene og den Omstændighed, at det er meget 
længe, siden, Eskimoerne have levet her. 
Derimod er det naturligvis klimatiske Aarsager, der holde 
Sydgrønlands regio sub alpina , Birkeregionen med Betula 
odorata fjærnet fra disse Egne; paa Grønlands Vestkyst gaar 
denne Formation som bekendt kun til c. 62° n. Br. og naar kun 
i de store Fjorde i Julianehaabs Distrikt en fyldig Udvikling. 
August 1891. 
8. A ug. Strax da Ankeret var faldet i Havnens bløde Ler, 
gik vi i Land, op over det sumpede Kær, som strækker sig fra 
Havnen til Blaabærhøjens Fod. Det var Eftersommer; paa 
Blaabærhøjens Sydskrænter stod Mosebøllen med Tusinder af 
modne, blaasorte, velsmagende Bær, Bævlingen med glinsende, 
kulsorte Frugter og Melbærrisen med grønne eller røde Bær 
og Mængder af sorte Frugter fra i Fjor. Alene paa denne lille 
Tur fandt jeg adskillige «Fjordplanter», Arter, som ikke findes 
(eller som jeg ikke fandt) længere ude i Fjorden; her skal kun 
nævnes Callitriclie verna ß. minima, Ranunculus kyperboreus . 
Diapensia, Phyllodoce coerulea , Arctostaphylos alpina , Rhodo¬ 
dendron , Pedicularis flammea , flere Carices\ en Del af de samme 
Arter fandt 2. deutsche Nordpolarfahrt inde i Franz Joseph 
Fjord, men ikke ude ved Kysten. 
De fleste Arter vare nu i Frugtsætning. 
Paa Snedriver ved Foden af Blaabærhøjen fandtes «Bød 
Sne», Sphærella nivalis. 
Da det oprindelig ikke var Hensigten at overvintre lier. 
anvendtes de nærmest følgende Dage til Masse-Indsamling af 
