209 
bedre Plads for Likenerne lil at brede sig, og Tuerne blive 
derfor kraftigere. 
Meget ofte har Isen udgravet smaa Fordybninger af indtil 
et Par □ Alens Størrelse paa Kulletoppene ; fra mange af disse 
Huller er Bundmorænens Grus fejet bort af Føhnen. De ere 
da klædte med skorpeformede Likener [Rhizocarpon geographicum, 
Lecidea atroalba , Parmelia lanata , smaa Gyrophorer o. s. v.) 
øller — hvis de en Del af Aaret ere vandfyldte — med et sort 
Overtræk af blaagrønne Alger (Stigonema, Scytonema, Gloeocapsa 
o. s. v.), der dække Klippen saa højt, som Vandet naar; smaa 
«sorte Striber» have ofte deres Udspring fra saadanne Huller. 
Det er kun sjældent, at Vandhullerne heroppe paa Kulletoppene 
øre saa store og vandfyldte saa længe, at der findes større 
Traadalger ( Zygnema o. s. v.) i dem. Ved Bredden af de større 
Vandhuller voxe især C es i a og mere bredløvede Former af 
Cetraria islandica. 
Paa haarde Granitflader, der have bevaret den oprindelige, 
blanke Ispolitur, trives kun faa, skorpeformede Likener: Rhizo¬ 
carpon geographicum og Lecidea lapicida; den sidste Arts Thailus 
antager ofte en rustbrun Farve, men er i Heglen hvidgraat. 
Maj 1892. 
Maanedens Middeltemp. ved Hekla Havn var - 4 - 5,1°, Maxi- 
mumstemp. + 8,3°, Minimumstemp. -i- 18,2°. Den største Del 
af Maaneden opholdt jeg mig ikke paa Danmarks 0, men deltog 
i Slædeturene ind i Vestfjord og Ga ase fjord. 
Paa 1. Slædetur under Ltnt. Ryder undersøgtes i April 
Maaned de Fjorde, der fra Røde 0 gaa nordefter; i denne 
Expedition deltog jeg ikke. Ltnt. Ryder medbragte fra den 
et Par store Stammer, som jeg nedenfor omtaler. 
2. SI æde tur. Den l.Maj Kl. 11 Fm. afgik Ltnt. Ryder, 
Ltnt. Ve del og jeg med Mandskab, Hunde og Slæder for at 
undersøge F 0 h n fj o rd og Ve stfj o r d. Det var kun et Par 
