242 
Elve og Dalstrøg, hvis Mundinger vare helt opfyldte af store 
Sten- og Grusbanker; de løse Blokke vare for største Delen 
Basalt og mærkelig blottede for Likener; Elvvandet som sæd¬ 
vanlig i Snesmeltningsliden leret-grumset. Paa flere Steder var 
det tydeligt, at den livligste Snesmeltning, i hvert Fald oppe 
til Fjælds, var forbi; man saa det blandt andet af de friske 
Grus- og Stenvolde, som Elvene havde afsat og omlejret langs 
deres Løb, og man saa det ude paa Fjordisen, hvor Elve, som 
nu vare ganske ubetydelige, havde aflej ret store Grus- og Sten¬ 
banker. 
3. Teltplads, c. 7 Mil indenfor Gaasepvnten, naaede vi 
Kl. 8 Fm. Kysten var her meget stejl, de faa fladere Partier 
ganske snedækte; det var næppe muligt at finde en snefri Plet 
ved Stranden, stor nok til at rumme vort Telt. Bjærgarten paa 
Underlandet var en stærkt forvitrende Gnejs. Jeg fandt her 
paa en ganske lav, foroven afrundet lvulle ved Stranden følgende 
Arter: Draba arctica c. ti., Salix arctica f. med helt udfoldede 
Blade og store, dog ikke helt udsprungne Rakler, Potentilla 
nivea med friske Blade, talrige store Blomsterknopper og en 
enkelt helt udsprungen Blomst; desuden grønne Græstuer af 
Tritsetum og Poa glauca. I en skaalformet Fordybning i Klippen 
lige over Fjæren voxede en stor, helt friskgrøn Tue af Poa 
glauca ; de unge Blade vare 0—7 Cm., Blomsterstraaene fra 
1891 indtil 30 Cm. lange; hele den lille Fordybning var fyldt 
med Tuens kolossale Rodsystem, mange Hundrede, 30 Cm. lange, 
stærkt forgrenede Rodtrævler, der dannede en næsten tørveagtig 
Masse i Skaalen. Betula havde her helt udfoldede Blade, Eri- 
geron erioceplialus friske Bladrosetter og Frugt fra i Fjor. De 
højere Fjælde vare temmelig snebare. 
31. Maj. Paa Grund af tyk Taage, saa tæt, al vi ikke 
kunde se fra Næs til Næs, bleve \i liggende til Kl. 7 Fm. 
Temp, var -f- 1°—f- 1°. 
