264 
Sneen ligger længe i Lavningerne, dels fordi Fjordisen til langt 
nd paa Sommeren virker som stadig Kuldepol. Af Stellaria 
humifusa saa jeg kun en enkelt lille Tue i Blomst; den voxede 
imellem sort, hornblendeholdigt Grus paa en Gang i Gnejsen. 
At denne Tue var udsprungen, skyldtes Insolationens kraftige 
Virkning paa den mørke Jordbund. 
Alan behøver kun at tjærne sig 50—100 Al. fra Kystlinjen 
for at træffe en Alængde blomstrende Arter. 
Paa et lille Skær (20 П Alen, 13 □ AL stort, 10—15', 3—5 AI. 
bojt) fandtes en lille Fordybning af et Par Kvadratalens Stør¬ 
relse ; Bunden var beklædt med et tæt Tæppe af Glyceria samt 
blomstrende Catabrosa og Saxifraga rivularis; der var her et 
sort, fedt Muldlag af 8" (21 Cm.) Dybde, gennemvævet af Græs¬ 
rødder. 
I Græsset fandtes tre Ternereder ( Sterna macrura) ; Frodig¬ 
heden og A'Iuidlaget skyldes Fuglenes Gødning; lier laa store 
Kager af Hormidium parietinurn. 
I nogle smaa Vandhuller i den nøgne Klippe havde Vandet 
en besynderlig rødlig Farve ; den hidrørte fra Sphærella nivalis , 
der ogsaa som en rød Slim beklædte de almindelige blaagrønne 
Alger paa Bunden ; i andre Vandhuller var Vandet grøntfarvet 
af Hormidium. 
Paa lignende smaa Skær fandtes usædvanlig mange og store 
Puder af Cladonia rangiferina. 
19. Gaaseland. 
1 h afgik Bay, Deichmann og jeg med 3 Hunde og 2 
Slæder til Gaaseland, hvor man nu fra vor 0 saa betydelige 
Strækninger af snebart Land. Natten mellem 6 h og faldt 
der, medens det regnede paa Danmarks 0, Sne paa Basalt- 
toppene herovre ; den forsvandt dog hurtigt igen. Paa Havnen 
og Fjorden stod der nu talrige Smaasøer af fersk Vand, ude 
paa Fjorden var største Delen af Sneen smeltet, hist og her 
