270 
bare Lynghede - Strækninger, afbrudte af store Snemarker, 
men fra 4 — 500' (125—150 M.) Højde og opefter var Terrænet 
næsten, ganske snebart. Lyngheden var her som paa Dan¬ 
marks 0 hovedsagelig dannet af Cassiope tetragona , men Phyl- 
lodoce, Empetrum og Cassiope liypnoides spillede en efter øst¬ 
grønlandske Forhold betydelig Rolle; den sidste Art kunde i 
smaa Fordybninger i Terrænet danne ublandede, lave Tæpper. 
1 Lyngheden fandtes kun lidt Vaccinium , desuden den sjældne 
Juncus trifidus og en Del andre Arter: Salix arctica f., Silene 
acaulis, Cerastium alpinum ß. , Alsine biflora, Dryas octo- 
petala ß. minor, Sibbaldia procumbens, Polygonum viviparum. 
Draba hirta , D. rupestris, D. nivalis, Saxifraga nivalis, S. op- 
positifolia, Carex rigida, Equisetum arvense , E. scirpoides, Lyco¬ 
podium Selago. Desuden Polytricha , Dicrana, Stereocaulon , men 
ingen Cetrarier eller Cladonier; talrige smaa Jordlikener, f. Ex.: 
Rinodina mniaræa, Caloplaca leucoræa og C. Jungermanniæ m. fl. 
1 samme Højde (4—500') traf man paa stejlere Skrænter, 
hvor Fugtigheden var. ringe, den sædvanlige Fjældmarks-Vege- 
tation med mange Arter og rigt Blomsterflor; Empetrum havde 
paa disse solaabne Skrænter allerede store, brunligt anløbne 
Frugter. Paa de fugtigste Skrænter omkring smaa Vandløb: 
Urteli; Triseturn dannede her et tæt Græstæppe sammen med 
Mosser og Halvmosser. 
Paa en vissen Pilestub c. 750' (220 M.) o. EL: Marasmius 
candidus og Corticium lacteum i Mængde. Ved Grunden af 
Stubben vovede den almindelige Peltigera rufescens i saa store 
fruktificerende Exemplarer, som jeg ikke har set dem andet 
Steds i Grønland (over l U Alen, 16 Cm. i Diameter), desuden 
Tortula ruralis, Jungermannia barbata og Brachijthecium col- 
linum *. 
c. 1000' (315 M.) o. H.: Gruset, tør, stejl Skrænt, e. 35° 
Hældning mod Øst. Hovedmassen af Vegetationen dannes af 
slore, nedliggende Grenetæpper af Betula папа , men Gruset 
ligger paa mange Steder nøgent. Hieracium alpinum, Taraxacum 
