278 
derlig Mærke til dem, saalænge de staa under Vand; de ere da 
lysere, grønlige. Men er Kæret udtørret, hvad der almindelig 
sker i Slutningen af Juli og August, ser man dem danne en 
sort, tør, raslende Skorpe hen over alt, over Jord, Sten og 
Vegetationen. Naar Kæret er helt udtørret, have Kærets Fane- 
rogamer ogsaa naaet at sætte Frugt. 
Sne træffer man nu kun i store Driver paa Skrænter med 
sydøstlig Exposition eller i dybe Kløfter mod Nord ; de peren- 
nerende Snedriver have i Reglen hen paa Sommeren deres be¬ 
stemt afgrænsede Afløb; allerede inde under Driven samler 
Smeltevandet sig til en lille Bæk, der gennem en «Port» (i 
Analogi med «Gletscherporte») flyder ud fra Driven og hurtigt 
rinder bort, naar Terrænet ikke er altfor fladt. 
1 Midten af Juli kom ogsaa Søernes Vegetation til Udvik¬ 
ling. 1 den tidlig aabne Sø, som omtaltes p. 259, var 21 /7 en 
Strækning af c. 50 □ Alens Størrelse opfyldt af et tæt Hippuris- 
Tæppe, hvorimellem de langstilkede Svømmeblade af Ranunculus 
hjperboreus og enkelte Exemplarer af Batrachium paucistarnineum 
(confervoides) ; Callitriche verna ß. minima fandtes kun som Kim- 
planter. Disse Partier af Søen vare paa Bunden dækkede af et 
tykt Lag «gyttje», fint Ler, raadne Mosdele, Diatoméer, Des- 
midiacéer, Exkrementer af Vanddyr o. s. fr. 
Først nu begynde Agaricaceerne at optræde i større Mængde ; 
de kulminere i August. Lyngheden staar nu i Midten af Juli i 
fuld Blomstring; Cassiope tetragonas rene, hvide Kroner, der i 
saa høj Grad minde om Liljekonvallens, gøre et overvældende 
Indtryk; Heden er ellers ikke nogen smuk Formation. 
Natten mellem 17 /7 og 10 h var der Nvis af et Par Mm. Tyk¬ 
kelse paa Søerne og Havnen; i de samme Dage blev Havnen isfri. 
20 /7 dannede den første, store Vaage sig midt ude paa Fjorden, 
og allerede 5 Dage efter kunde vi gøre en Exkursion i Baad 
til Gaaseland. Vi roede os frem mellem drivende Isflager 
og lsfjælde , men naaede dog forholdsvis let Gaasepynt. 
Denne var nu omtrent snebar, men Vegetationen yderst fattig 
