286 
delbare Nærhed (jfr. f. Ex. foran p. 222 og «Medd. om Grøn¬ 
land», XV, p. 24 og 25). 
Phyto statik. Scoresby Sund udmærker sig ligesom det 
tilsvarende Parti afVestgrønland ved sine afvexlende geolo¬ 
giske Forhold. Disse øve dog kun indirekte Virkning paa 
Vegetationen, nemlig forsaavidt som de betinge forskellige 
Terrænforhold. Jamesons Lands Sydkyst, der er dannet af 
mesozoiske, sedimentære Bjærgarter og dækket med forholdsvis 
betydelige diluviale og alluviale Lag, byder naturligvis alene paa 
Grund af sin Overfladeform langt bedre Vilkaar for Vegetationen 
end Basaltformationen paa Fjordens Sydside med de stejle Brat- 
ninger og gletscherklædte Plateau’er. Snedækket om Vinteren 
vil være afhængigt af Terrænets Overfladeformer; Grunden til, 
at Lyngheden er saa fremtrædende paa Jamesons Land (p. 128) 
og de jævne Sandstensskraaninger paa Milnes Land (p. 149), er 
sandsynligvis Terrænets Form og det deraf følgende betydelige 
Snedække i Vintertiden. Det er derimod ikke muligt at paavise 
nogen større Forskel i Vegetationens Præg eller en eneste Art, 
som er udelukkende eller særlig knyttet til bestemte Bjærgarter. 
Selv Kalkstenen i Neills Klipper og det kalkrige Konglomerat 
paa Bøde 0 bære ikke en eneste Art, som ikke findes paa de 
andre Bjærgarter, og heller ikke ere Individerne eller Vegeta¬ 
tionsformationerne kraftigere eller anderledes udviklede. Stor 
Fattigdom paa Likener synes dog at være en Ejendommelighed 
for disse to Bjærgarter, ligesom ogsaa for Lerskifrene i Neills 
Klipper 1 ) og for Basaltformationen. 
9 Dette stemmer overens med, hvad Th. Fries (Öfvers. af K. Sv. Vet. 
Ak. Förh. 1869, p. 124) bemærker, at Busk- og Bladlikener paa Spitz¬ 
bergen ere »forkrøblede og næsten banlyste» fra Kalk- og Skiferterrænet, 
men kraftige paa Granitten. Omvendt findes der, if. samme Forf., kun 
et ringe Antal Fanerogamer paa Granitten, langt flere paa Kalk og 
Skifer; dette er ikke Tilfældet i Grønland, og A. G. Nathorst siger 
ogsaa (Spetsbergens kärlväxter, К. Sv. Vet. Akad. Handl. Bd 20, nr. 6, 
p 56): »mig veterligen är ingen af Spetsbergens kärlväxter — om man 
undantager de få arter, hvilka hittiis endast iakttagits på ett stalle — 
uteslutande inskränkt till någon bestämd bergart». 
