299 
de oprejste Pile- og Birkegrene udvikle sig betydelig senere 
end Grenene paa de nedliggende Buske. At dette er Tilfældet 
er oftere omtalt i Litteraturen. 
Man m а а а 11 s a a antage, at Planter paa beskyttede 
Lokaliteter (Sydskrænter o. s. V.) inde i Scoresby Sund 
have en Vegetationstid af 5 — 6 Ma a neder; i saa langt 
et Tidsrum vil Jorden paa saadanne Lokaliteter — 
i hvert Fald nogle Timer i Døgnet — være optøet. 
Ude ved Kysten vil Taage og Vind naturligvis forkorte Vegeta¬ 
tionstiden betydelig. 
Det stemmer derfor sikkert ikke med de faktiske Forhold, 
naar Kjellman mener 1 ), at Udviklingen ikke kan begynde, før 
Døgnets Middeltemp. er naaet op over 0°. Polarplanterne taale 
(som Kjellman ogsaa selv bemærker 1. c. p. 481) lige saa vel 
som vore Foraarsplanter en forbigaaende Frysning. Og desuden, 
selv om Lufttemp. falder nogle Grader under 0°, er det dermed 
ingenlunde givet, at Jordbunden eller Planterne antage en saa lav 
Varmegrad. Temperatur-Vexlinger foregaa ikke saa hurtig i 
Klippen og de løse Jordlag som i Luften. Udstraaling fra Sten og 
Jord, Varmeledning gennem Rødderne, der staa i optøet, varm 
Jord, og endelig den Omstændighed, at Cellesaften — i sin Egen¬ 
skab af Saltopløsning — har sit Frysepunkt beliggende under 0°, 
alt dette vil bevirke, at Planterne i Foraarstiden kunne holde 
sig optøede, selv om Lufttemp. i nogle Timer er under 0° og 
Solen ikke fremme. 
Insektbesøg. Der foreligger i Litteraturen kun faa 
direkte Iagttagelser af Insektbesøg i Blomster i de arktiske 
Egne 2 ). Warming har 3 ) omtalt en Del Iagttagelser fra Grøn¬ 
land, i «Medd. om Grønland» XV. p. 27—28 bar jeg anført nogle 
J ) Ur polarväxternes lif, p. 471. 
2 ) F. Ex.: Ekstam: Blütenbestaübung auf Novaja Semlja, Öfvers. af К. Vet. 
Akad. Förh. 1894. 
3 ) Om Bygningen og den formodede Bestovningsmaade af nogle grønlandske 
Blomster i «Overs, o. K. D. Vid. Selsk. Forhdl. 1886, p. 125—126. 
20 
XVIII. 
