387 
Under den Forudsætning, at kun faa Arter have overlevet 
Istiden i Grønland, synes alt mig at tyde paa — som ogsaa 
af Warming og Nathorst udtalt — at Indvandringen 
af de vestlige Typer til Nordøst-Grønland (i hvert Fald for de 
flestes Vedkommende) er sket Nord om Grønland, at de have 
fulgt samme Vej som Østgrønlands Eskimoer (if. Rink), som 
Moskusoxen, Lemmingen og Hermelinen. Ogsaa Rensdyret er 
— antager jeg — indvandret til Nordøst-Grønland ad samme 
Vej. Peary’s Opdagelse af et betydeligt, isfrit Land langs 
Grønlands Nordkyst har givet denne Hypothese fast Grund 
ligvis ikke benægte, men jeg antager ikke, at denne Indvandringsmodus 
er af synderlig Betydning — i hvert Fald ikke for Nordøst-Grønland. 
Strækningen mellem 73° og 76° N. Br. skulde vel forøvrigt — 
forudsat, at Is og Strøm føre Plantefrø med sig — have særlig gode 
Chancer for en østlig Indvandring med Drivis, idet det maa antages, 
at Fangstmændenes «Nordbugt» (jfr. Ryder: Medd. om Grønl., XVII, 
p. 23) netop dannes ved, at Strømmen her sætter ind til Land. Strand¬ 
planterne Arenaria ciliata ß. og Cerastium alpinum var. cæspitosa 
Malmgr. kunde muligvis være komne hertil paa denne Maade. 
Som Kuriositet kan nævnes, at jeg en Dag fandt et Stykke ganske 
frisk udseende Bændeltang (Zostera marina L.) paa en Isflage flere 
Hundrede Alen fra Skibet. Ved nærmere at undersøge den Trosse, der 
var ført ud paa Isen, viste det sig, at den var fuld af Bændeltang, der 
altsaa var bragt op fra Norge eller Danmark, og som ved at blive fugtig 
paa Isen atter antog en frisk grøn Farve. 
Ved forskellige Lejligheder, især naar Isen var tæt, fik jeg talrige 
smaa Laminarier og andre marine Alger i Slæbenettet; ved nærmere at 
undersøge Sagen viste det sig, at de vare løsrevne fra Skibssiderne ved 
Isens Skuren langs Skibet. Vi have her en Vandringsmaade for Algerne, 
som muligvis ikke er uden Betydning; den norske og skotske Trafik 
paa Ishavet er jo betydelig, og der er i alle Tilfælde en Mulighed for 
Sammenblanding af de to Algeflorer paa denne Maade. En Undersøgelse 
af Ishavsfartøjerne efter Hjemkomsten kunde muligvis give Oplysninger 
herom. — Under Overvintringen i Hekla Havn i Scoresby Sund bleve 
Skibssiderne skrabede og rensede for deres rige Algevegetation, hele 
Havnen var i den Tid fyldt med løsrevne dansk-norske Alger. Skulde 
Havnen atter blive algologisk undersøgt, vil man muligvis træffe tydelige 
Spor derefter. 
Prof. Lager heim har meddelt mig, at han i Tromsøsundet har 
fundet forskellige grønlandske Alger, f. Ex. Phæosaccion Collinsii. 
Skulde de være komne hertil paa denne Maade? Fra Tromsø udgaar 
aarlig en stor Ishavsflaade. 
