1. II. 1908. Poppius. — Brenner. 89 



worden ist, und zwar wurde dasselbe Ende Juni 1899 auf dem 

 Gebirge Taotasch bei Nuortjaur in West-Kola von mir erbeutet. 



Rektor M. Brenner förevisade och föredrog om 

 Någrra Linnaea-fopmer i Finland, 



TJti sitt nyligen utkomna förtjänstfulla, praktfullt illustre- 

 rade arbete: „Linncea horealis L. Species polymorpha et po- 

 lychroma" har professor V. B. Wittrock redogjort för icke 

 färre än 140 svenska former, förutom underformer, af Linnés 

 älsklingsört, den af honom själf tidigare genom namnet Lin- 

 ncea nnica såsom den enda betecknade Linnaean. 



I främsta rummet tagande hänsyn till kronans färgför- 

 hållanden, har prof Wittrock därjämte iakttagit och redo- 

 gjort för dess form och storlek samt för fodrets och bladens 

 olikheter, att icke nämna de mera undantagsvisa afvikelserna 

 hos fruktifikationsskotten och andra abnormiteter. 



Intresserad af att erfara, i hvilkea mån den finska Lin- 

 ncea-üorsLii öfverensstämmer med den svenska, har jag företa- 

 git mig att med ledning af prof Wittrocks diagnoser och 

 afbildningar jämföra de sålunda bekantgjorda svenska for- 

 merna med mig tillgängliga lefvande eller för ändamålet sär- 

 skildr, preparerade exemplar från Ingå socken af Nyland. 



Härvid har det icke lyckats mig att finna flere än två 

 former, som skulle i allo öfverensstämma med någon af de 

 svenska, den ena med en form från Stockholmstrakten, den 

 andra med en Lycksele lappmarks form. 



Men jämte det jag för öfrigt kunnat konstatera den stora 

 mångfalden hvad beträtfar ofvan anförda karaktärer, har jag 

 tillika på lefvande material varit i tillfälle att observera vissa 

 egenheter med afseende å kronans så att säga yttre skulptur. 



Redan den första af mig undersökta Linnaean, en erythro- 

 chrom form enligt Wittrock, företedde på kronans vägg- 

 tydliga veck, af hvilka en del på yttre sidan visade sig som 

 fåror, andra åter som framstående kanter eller åsar. Fårorna, 

 b till antalet, motsvarade inskärningarna emellan brämets fli- 



