128 LimVierg. Taraxacuin crofodes Dahlst. funnen i Finland. 5. XII. 1908. 



en endemisk form för Fennoscandia, som en gammal baltisk 

 form med samma ursprung som den sydligare T. palustre 

 (Ehrh.) Dahlst. 



Dahlstedt framhåller 1. c. angående T. crocof/es' ursprung 

 följande: „Mit T. palustre besitzt sie unzweifelhaft eine sehr 

 nahe Verwandtschaft und allem Anschein nach hat sie sich einst 

 in verhältnismässig später Zeit aus demselben entwickelt. Diese 

 Entwicklung hat mutmasslich stattgefunden, nachdem die Ein- 

 wanderung der Fichte begonnen hatte oder möglicherweise zu 

 Ende der Eichenperiode, als die Verschlechterung des Klimas 

 schon merkbar wurde". Huru härmed förhåller sig, är natur- 

 ligtvis ytterst vanskligt att afgöra. Att den har samma ur- 

 sprung som T. palustre är väl uppenbart, om den direkte upp- 

 stått ur T. ptalustre är väl omöjligt att afgöra ; mig synes dock 

 att så ej varit fallet. Emot detta antagande, att T. crocodes 

 skulle under jämförelsevis sen tid utvecklat sig ur T. palustre 

 synes mig bl. a. tala, att deras utbredningsarealer ingenstädes 

 möta hvarandra. Enligt min tanke vore T. crocodes i likhet 

 med T. palustre att betrakta som en gammal kustform. Ger 

 man akt på den karta, som Dahlstedt lämnar öfver T. pa- 

 lustre's utbredning, så är det uppenbart, att T. j^alustre, såsom 

 Dahlstedt framhåller, till Sverige invandrat från SE och en- 

 ligt min tanke sedan spridt sig längs kusterna af det haf, som 

 betäckt mellersta Sverige eller Vänern, Vättern och Mälarområ- 

 dena. Det finnes nämligen ett rätt stort antal arter, hvilka 

 åtminstone nu för tiden äro bundna vid hafvets närhet, hvilka 

 äro funna på flere eller färre lokaler inom detta samma mel- 

 lansvenska område, inom hvilket de sannolikt äro att uppfat- 

 tas som relikter. På samma sätt förhåller det sig med en del 

 växtarter hos oss. Huru många arter ha vi nämligen ej, hvilka 

 i nutiden äro hufvudsakligen utbredda vid kusten, antingen 

 bundna vid det svagt bräckta vattnet eller af en eller annan 

 orsak beroende af hafvets närhet, hvilka såsom relikter finnas 

 i eller vid Onega, Ladoga, Suvanto, Humaljärvi i Kyrkslätt, 

 Lojo sjö, Vesijärvi och andra sydtavastländska vatten, Valva- 

 tos sjö i Jorois, Höytiäinen samt trakterna kring Uleåträsk, 

 äfvensom de nedre loppen af de nordösterbottniska älfvarna. 

 Paanajärvi i Kuusamo, som har sitt utlopp till Hvita hafvet. 



