13. V. 1910. Schulman, Vildrenens utbredning i Finland. 163 



fällandet af vildren i samma trakter inom Wasa län, där de 

 anförda fynden af horn blifvit gjorda. Han förmodar dess- 

 utom, att döma af vissa ortsnamn, att ren också förekom- 

 mit sydligare. Följande ortsnamn uppräknas: Peuralampi 

 hemman, beläget ungefär 15 kilom. i ost-sydostlig riktning 

 från Lehtomäki vid Multia-Uurais landsvägen; Peuralampi 

 och Peuralinna i västra delen af Karstula socken nära liron- 

 järvi sjö; Hirvaanmäki i Saarijärvi norr om Pyhäjärvi sjö; 

 äfvensom Peura hemman ungefär 10 kilom. söderut från 

 Saarijärvi kyrkby. Utan tvifvel kunde ur litteraturen mån- 

 get stöd för detta sakförhållande framletas, men påminner 

 jag mig för tillfället endast tvenne litteraturuppgifter, berö- 

 rande vildrenens förekomst i gränstrakterna mellan Sata- 

 kunta, Tavastland och Österbotten. Uti en biografisk upp- 

 sats om björnsk3^tten M. Kitunen, intagen i Helsingfors 

 Morgonblad för år 1834, nämner I. E. Perdén om att Ki- 

 tunens fader i sin hemsocken Virdois af Wasa län fällt 

 många vildrenar. Dessa djur torde hafva nedlagts under 

 förra hälften eller medlet af 1700-talet, enär sonen Martti 

 föddes 1747. Men säkrare uppgifter om vildrenen i syd- 

 östra delen af Wasa län lämnas af kyrkoherden i Pälkäne 

 socken Gustaf Niclas Idman uti en af sakkännedom, sundt 

 omdöme och stort förutseende präglad uppsats „Om Finska 

 Jagtens van vård", tryckt i Åbo 1803 och intagen uti l:sta 

 tomen af Kongl. Finska Hushållningssällskapets Handlingar. 

 Idman nämner här, „att det i Sydöstra delen af Wasa län 

 årligen klagades öfver de i Skogarne uppsatte löfhässjors 

 förstöring af vildrenen". Alltså förekom renen ännu så sent 

 som i början af 1800-talet vild i trakterna kring vattende- 

 laren mellan Tavastland och Österbotten i sydöstra hörnet 

 af Wasa län, och det i så stort antal, att densamma kunde 

 anses vålla odlingen skada. Huruvida renen under någon 

 tid lefde ett isoleradt kolonilif i denna nejd, eller om dess 

 utbredningsområde kring Suomenselkä städse genom norra 

 Savolaks var förbundet med Karelen, är ovisst. Likaså är det 

 tills vidare okändt, när renen i förrberörda nejd blef ut- 

 rotad. 



