201 



Hovedformen. 



Blandt de mangfoldige Maal og Forholdstal , som den 

 moderne Anthropologi har bragt i Forslag og anvendt til en 

 exakt Bestemmelse af Hovedets Form hos levende Individer, 

 indtager dets Breddeindex — Index cephalicus — eller Forholdet 

 mellem Hovedets Bredde og dets Længde aldeles ubetinget den 

 fornemste Plads, og til den er man saa godt som udelukkende 

 henvist, naar Talen er om mere omfattende Undersøgelser af 

 primitive Folkeslag. Den langt overvejende Del af de talrige 

 Maalinger, der kunne udføres paa Kranier, lade sig overhovedet 

 slet ikke anvende hos levende Mennesker, og forøvrigt maa det 

 vel ogsaa erkjendes, at det virkelige Udbytte af meget detail- 

 lerede Undersøgelser ikke staar i noget rimeligt Forhold til det 

 derpaa anvendte Arbejde. Vil man end ikke længere bygge en 

 Inddeling af Menneskeracerne alene paa Hovedets Breddeindex, 

 saa kan der dog ikke være Tvivl om, at den har en særdeles 

 stor Interesse, og der er derfor ogsaa al mulig Anledning til at 

 gjøre den til Gjenstand for en dyberegaaende Undersøgelse, 

 navnlig da hos Folkeslag, hvor det kan ventes, at en saadan 

 Undersøgelse vil kunne kaste Lys over ethnologiske Spørgsmaal 

 af stor Rækkevidde. Til en udtømmende og endelig Løsning 

 af saadanne Spørgsmaal kræves der ganske vist adskilligt mere, 

 men det ligger i Sagens Natur, at ethvert positivt Bidrag til 

 nærmere Kundskab om Vestgrønlændernes Anthropologi, er en 

 Berigelse af vor Viden om Eskimoernes og dermed af vor 



