239 



bestandigt ved Krydsning, ikke at stadfæste sig for Vestgrøn- 

 lændernes Vedkommende, men denne Antagelse har iøvrigt 

 ogsaa fortrinsvis Hensyn til Krydsninger mellem glathaarede og 

 krushaarede Racer 1 )- Haarvæxten er i Reglen særdeles rigelig, 

 log selv hos helt blonde Individer træffer man ofte en Fylde, 

 som afviger betydeligt fra, hvad man er vant til at se her i 

 Landet, men dette turde dog for en væsenlig Del om ikke ude- 

 lukkende have sin Grund i den Omstændighed, at Haaret faar 

 Lov til at udvikle sig frit, uden at hæmmes af nogen Hoved- 

 bedækning, ligesom det ogsaa er af stor Betydning, at Mændene 

 foragte Brugen af Kam. Derimod ødelægge Kvinderne tidligt 

 deres yppige Haarvæxt ved hensynsløs Frisering , og selv unge 

 Piger ere meget ofte mere eller mindre skaldede, navnlig paa 

 Siden af Hovedet over Ørene, fordi de kæmme Haaret stærkt 

 opad og fæste det saa stramt i den velbekjendte Top, at det 

 efterhaanden rives ud af sit naturlige Leje. Forøvrigt er det 

 sjeldent at træffe Individer, som ere skaldede alene paa Grund 

 af Alderdom, og det er da næsten altid et Tegn paa stærk 

 Krydsning. 



Haaret er temmelig ofte mere eller mindre kruset, navnlig 

 hos blonde Individer, hvis Haar i det hele taget langt sjeld- 

 nere er ganske glat end de mørke Individers. Der kan neppe 

 være Tvivl om, at Krusningen af Haaret stedse maa opfattes 

 som et Vidnesbyrd om blandet Afstamning, og som saadant har 

 den megen Interesse, fordi dens Forekomst næsten overalt viser, 

 hvor udbredt Tilblandingen af dansk Blod har været. Vort 

 Kjendskab til de rene Eskimostammers fysiske Anthropologi er 

 ganske vist endnu for ringe til, at man ubetinget kan udelukke 

 Muligheden af at finde ægte og ublandede Eskimoer med kruset 

 Haar, men det vil under alle Omstændigheder kun kunne være 

 ganske enkelte Individer. 



Det kan paa dette Sted omtales, at der overhovedet ikke 



1 Introduction à l'étude des races humaines. Paris 1887. p. 206. 



