10 



Isfjeldene, medens dette saa godt som aldrig er Tilfældet ved 

 Jakobshavn, hvilket synes at hidrøre fra, at der paa det sidste 

 Sted findes færre Nunatakker. 



2) Isfjeldene her ere ikke saa store, især er Grundfladernes 

 Areal langt mindre. 



3) Inde paa Indlandsisen findes der her, som Kaartet ud- 

 viser, flere smaa Nunatakker, ligesom der flere Steder nær 

 Isranden findes saadanne. 



4) Det syntes ogsaa, saavidt man kunde see paa lang 

 Afstand, at Isens Overflade ikke i Bræen viste den Forskjel 

 paa de midterste Partier og Kanden, som ved Jakobshavns 

 Isbræ, ligesaalidt som Bræenden her havde den charakteristiske 

 indadhvælvede Bue. 



Det er derfor rimeligt, at Bræen ikke, som ved Jakobshavn, 

 med sit midterste Parti flyder paa Vandet, men at Isfjeldene 

 dannes ved at falde ned fra den lodrette Væg, ligesom de fleste 

 mindre i Vandet udgaaende Bræer. De Grønlændere, som bo 

 her paa Stedet, forklare ogsaa, at Kalvningen foregaaer paa 

 denne Maade. 



Jeg vil ikke undlade med et Par Ord at omtale den af Fri- 

 herre Nordenski öld angivne Maade, hvorpaa Isfjeldene dannes, 

 da denne, saavidt mig bekjendt, aldrig er bleven modsagt, og 

 paa Grund af Nordenskiölds store Autoritet som Polar- 

 forsker let kunde blive slaaet fast, medens enhver, som har 

 havt Lejlighed til nøjere at gjøre sig bekjendt med Jakobshavns 

 Isbræ, maa erkjende, at den er fejlagtig. Nordenskiöld 

 søger at bevise 1 ), at virkelige Isbjerge kun dannes, naar 

 «utloppet är trangt, hafvets djup utanför stort och 

 strandsluttningen hög» 2 ), samt at der i saadanne Fjorde 

 (Jakobshavns Isfjord) ikke kan opdages nogen skarp Grændse 



') Öfversigt af Kong]. Vetenskaps-Akademiens Förhandlingar 1870, Side 1009 

 og 1021, samt Vegas Rejse omkring Asia og Europa (norsk Udgave) 1ste 

 Del, Side 173. 



! ! Se Profilet Side 1009. 



