25 



Til denne Fremstilling skal jeg her føje de Oplysninger, 

 som min Ledsager, Cand. Sylow, har leveret mig om Bjerg- 

 arterne og de geologiske Forhold i de berejste Egne. 



Den i 1883 undersøgte Del af Nord- Grønland frembyder saare 

 lidet, der har geologisk Interesse, da man her træffer den samme 

 ensformige udvikling af Gnejs og Granit som i det sydligere derfor 

 beliggende Parti, der i sin Tid er undersøgt af Kornerup'). Fjel- 

 dene ere forholdsvis lave, naae sjelden Højder, der overslige 2500 

 Fod, og bære Mærker af Isens Skuring lige op til Toppen. Man seer 

 aldrig her, som nede i Julianehaabs Distrikt, et spidsl eller lakket 

 Fjeld, der i tidligere Tid har raget op over det almindelige Isdække 

 som en Nunatak, men alle Fjeldloppe ere afrundede og skurede, og 

 erratiske Blokke findes spredte overall. Paa et af de højeste Fjelde, 

 vi besieg, i Bunden af Langebugten, dannedes selve Toppen af en 

 mægtig Blok; denne beslod, ligesom selve Fjeldel, af Granit, men 

 meget ofte henledte Blokkenes Beskaffenhed Opmærksomheden paa 

 Tilstedeværelsen af en forskjelligarlel Bjergart, der maa være fasl- 

 staaende længere inde i Landet. Paa Bilenbenks findes saaledes 

 en mægtig Blok af Magneljernslen , og i Egnen omkring Jakobshavn 

 talrige Blokke af Gabbro. Skurstriberne, af hvilke de lydeligste 

 ere aflagte paa Kaartet, give vel en Forestilling om Isens Bevægelses- 

 retning i en given Tid, men for at bestemme Hovedretningen, maa 

 Terrænets Højdeforhold indføres som en Faktor af meget stor Be- 

 tydning. 1 saagodtsom alle Fjorde og Sunde kan man paavise 

 Slriber, gaaende i Fjordretningen, uden at de dog derfor alle kunne 

 bringes ind under Hovedretningen af Isens Bevægelse. Denne kan 

 kun beslemmes ved Stribernes Belning paa Toppen af Fjeldene, de 

 locale Afvigelser hidrøre fra Terrænforholdene. I Fjordene ere Stri- 

 berne i Heglen lydeligst al iagttage, da Isen sidst har forladt disse, 

 og her har tillige Luftens og Vandets Indflydelse ikke i saa høj Grad 

 virket udviskende. Af andre Tegn lil Isens Skuring iagttoges nogle 

 udhulede Plader og Jættegryder ved Pakitsok og i Nærheden af 

 Jakobshavn. 



Overalt, hvor Forholdene have været gunstige, findes Moræner, 



1 ) «Meddelelser om Grenland», II. S. 152. 



