58 



komst i Grønland, da dette langtfra er oplysende nok. Af- 

 standen fra Kysten, o: fra et barskere Klima, er en Faktor, som 

 spiller en langt større Rolle ved Bedømmelsen af de klimatiske 

 eller lokale Forhold, under hvilke en given Plante formaar at 

 leve og formere sig eller hvilken Grad af Udvikling den kan 

 opnaa. Den sande Grændse for mangen Plantes Fremkomst vil 

 i Almindelighed ikke falde sammen med Bredeparallelen, men 

 snarere være en eller anden Kurve, som nogenlunde følger Ret- 

 ningen af Kysten, idet den dog fjerner sig mere og mere fra 

 denne, jo nordligere den naaer. 



Forøvrigt have naturligvis her, som overalt, de lokale For- 

 hold en indgribende Betydning for Vegetationen; saaledes ville 

 de Planter, der ere tagne paa de talrige Ruiner og Køkken- 

 møddinger af nordisk eller eskimoisk Oprindelse, kun afgive en 

 meget vildledende Forestilling om den Grad af Udvikling, Plan- 

 terne i Almindelighed kunne naa i den paagjældende Egn. 

 Lignende, for Vegetationen gunstige Forhold yder Naturen ofte 

 især inde i Fjordene. Enhver Kløft, der skjærmer for Vinden, 

 og ethvert nok saa lidet Vandløb, naar dette ligger vel be- 

 skyttet , afgive Betingelser for en ofte forbausende frodig 

 Vegetation. 



Et ejendommeligt Forhold, som forøvrigt sees meget ofte i 

 Grønland, er tilstede i den indre Del . af S. Strømfjord, idet 

 Fjeldskraaningerne ned irnod Vandet ere golde paa Fjordens 

 Nordside, altsaa den, som er mest solbeskinnet, medens den 

 sydlige Bred, Skyggesiden, er iklædt et friskt Grønt. Grunden 

 hertil er ganske simpelt den, at ethvert Vandløb paa den nord- 

 lige Breds Skraaninger tidligt om Foraaret bliver udtørret af 

 Solens Slraaler, som falde næsten lodret paa dem, medens den 

 sydlige Kyst gjenuemstrømmes af talrige Elve. 



Paa ældre Kaart sees i Egnen Nord for Strømfjordens 

 indre Del anført «Vandløs Højslette». Denne Betegnelse er 

 dog langtfra rigtig , da der netop findes talrige større og 



