62 



Naar Regnvandet udvasker Gnejsklipperne eller de af 

 disse, ved mekanisk og kemisk Fællesvirkning dannede Grus- 

 og Lerlag, optager det de lettest opløselige Bestanddele af 

 disse, nemlig Kali, Natron og Magnesia. Det kan endvidere 

 tilføjes, al den nordlige Del af S. Strømfjords Distrikt har 

 vist sig at indeholde stærkt magniumholdige Bjergarter. 

 Vægsten, Talk og Asbest fandtes i større og mindre Partier 

 mange Steder indsprængt i Gnejsen, som her danner Hoved- 

 bjergarten.» 

 En eller muligvis endnu flere lignende Saltvandssøer skulle 

 efter Grønlændernes Udsagn findes paa en af de Halvøer, som 

 omflydes af Tilløbene til den store Elv, der udgyder sig i S. 

 Strømfjords sydlige Arm, og hvortil man kun kan naa ved i 

 Kajak at krydse en af de omtalte Elve. Grønlænderne, der have 

 et overordentligt skarpt Blik for alt i Naturen, ere allerede for 

 lang Tid siden blevne opmærksomme paa de talrige Salt- 

 afsondringer, som under forskjellig Form findes i denne Del 

 af Landet. Saaledes læses i Hans Christopher Glahn's 

 Dagbog 1 ): 



«Den 4de Februar 1768. Del er 8 eller 9 Aar siden en 

 Kjøbmand meldte til Handelskompagniet om et Saltbjerg, han 

 havde hørt skulde findes imellem Holsteinsborg og Sukkertoppen, 

 kompagniet fandt det vel for utroligt; ikke desto mindre befoel 

 del noje at undersøge denne Sag. Ventelig blev Befalingen ej 

 efterlevet, saasom man henforte den givne Beretning til Vind- 

 magen. Siden den Tid er intet tænkt meer paa Sallbjerge. 

 Imidlertid kom .... i Dag ved en vis Lejlighed til al fortælle 

 om en i Kangertluksoak værende Saltsø, ved hvis Bredder han 

 den Sommer vil have fundet bedre og hvidere Salt, end det, han 

 har seel hos os. 



Den 5te Februar 1768. Den igaar givne Beretning om 

 den salte So, der skal findes i Strømfjorden ved Sukkertoppen, 

 synles mig at være saa betydelig, al jeg strax burde erkyndige 



] ) Ejes af Paslor Balle ved Godthaab. 



