209 



nogle Timers Forløb opgive det; thi Fartøjet, som \ar Colo- 

 niens bedste Sejler, krydsede sig efterhaanden mere og mere 

 ad Læ til, og det var lige med Nød og næppe, at vi naaede 

 ind i Skibshavnen igjen . og vi maatte nu beflitte os paa med 

 Taalmodighed at afvente en Bedring i Forholdene. 



Den 1 7de Juli ankom Krydseren -Fylla», Kapt. Braëm, 

 og, da denne efter et Par Dages Ophold ved Lpernivik atter 

 gik Syd paa, fik Expeditionen Tilladelse til at følge med til 

 Prøven, hvor vi ankrede den 20de Juli om Aftenen. I Mod- 

 sætning til Upernivik er Prøven et lille venligt udseende Sted. 

 Vegetationen er her langt frodigere og mere fremskreden end 

 ved Lpernivik. Aarsagen hertil maa vel nærmest søges i, at 

 Proven skjærmes af det Nord for liggende Land mod de om 

 Sommeren saa hyppige, bidende Nordenvinde med Istaage. 

 Medens vi paa botaniske Excursioner i Lpernivik kun fandt 

 spredte og smaa Exemplarer, var der her ved Prøven forholds- 

 vis tæt og høj Plantevæxt. 



Vi begyndte nu her vore Opmaaliuger, idet vi udstak en 

 Basis mellem Tørveøen og Sandøen, hvilken efterhaanden ud- 

 videdes til Oerne i Omegnen. Den 22de Juli afsejlede "Fylla 

 til Godhavn, og, da vor Konebaad imidlertid var ankommen fra 

 Ldstedet Søndre- Lpernivik . afrejste vi den 24de fra Prøven 

 med en meget tungt lastet Konebaad. Vi gik Syd paa over 

 Søndre Lpernivik, hvor vi aflagde et kort Besøg, og slog om 

 Aftenen Telt paa SO. -Pynten af Kingartak. Oen dannes af 

 Basalt, er 1468 Fod høj og har temmelig stejle Sider, neden- 

 for hvilke en lav, gruset Forstrand danner en god Teltplads. 

 Efterat vid en næste Dags Formiddag havde været tilfjelds, gik 

 vi om Eftermiddagen over til Nordsiden af lugnerit- Fjorden. 

 Denne lille Fjord har en særegen Skjønhed. Basaltskraaningerne 

 ere dækkede af et frodigt Lyngtæppe; i Bunden af Fjorden seer 

 man de regelmæssige Basaltfjelde, hvor Sueklatterne ligge som 

 paa Hylder ved Siden af hinanden. Fjeldene ere adskilte ved 

 dybe Dalstrøg eller snarere Kløfter, gjennem hvilke der strøm- 

 viii. 14 



