211 



faa blottede Steder af Skrænten. Derimod fandtes der løse 

 Kulblokke fra tidligere Brydninger. 



Medens Us sing var inde i Ingnerit - Fjorden , foretoges 

 anthropologiske Maalinger af Grønlænderne ved Søndre-Uperni- 

 vik, hvorefter Lieutn. Bloch og jeg fortsatte Bejsen ud til 

 I latinerne . som ligge SV. for Prøven. Paa Vejen derud pas- 

 serede vi Tukingasok, og paa Sydenden af denne ligger det 

 kegleformede Fjeld, som kaldes "Hovedet" (engelsk «Dark Head»). 

 Store Fladø er c. IV4 Mil lang og X U Mil bred, hvorimod den 

 nordlige kun er en lille Holm. 



Begge Øerne bestaa af Basalt, ere c. 200 Fod høje mod 

 øst og falde jævnt ned til Vandet mod Vest. Da Øerne ere 

 saa flade, er der meget sumpet, og Vegetationen bestaar derfor 

 fortrinsvis af Mosser og Laver. Paa lille Fladø ynglede en 

 Masse Terner og Tejster. 



Den næste Dag gik vi atter til Prøven, hvor vi traf üs sing, 

 som imidlertid var ankommen fra S.-Upernivik. Efterat vi lige- 

 ledes her havde foretaget anthropologiske Maalinger af Grøn- 

 lænderne, gik vi d. 30te Juli Nord om Kangek- Halvøen ind i 

 Laxefjorden. 



Inden jeg forlader Prøven, vil jeg dog blot med et Par Ord 

 omtale en Maud, som har havt en stor Betydning for dette 

 Udsted. Hans Navn er Frederik Christiansen, og han er 

 Søn af en Dansk , som var gift med en Grønlænderinde. Han 

 har fra Ungdommen af været en dygtig Fanger, og, hvad der er 

 sjeldnere at træffe heroppe, han har været en god Økonom. 

 Han har derved efterhaanden faaet et Herredømme over Grøn- 

 lænderne der paa Pladsen og vidst at benytte dette til Gavn for 

 dem. Om Morgenen var Christiansen ikke alene den Første til 

 at gaa ud med sin Kajak, men han sørgede ogsaa for, at de 

 Andre kom ud. Ved Efteraarets Komme vare hans Kjødgrave 

 fyldte, og hans Hus forsynet med de nødvendige Skind til 

 Klæder i Løbet af Vinteren. Hvis der saa indtraf Misfangst i 

 nogen Tid, saa at de mindre økonomiske Grønlændere kom paa 



14* 



