213 



og denne har atter Afløb mod Syd til Ilulialik. Syd for den 

 først omtalte lille Sø skød Landet en lang Gnejstunge, Isuliorfik, 

 ind i Isen. Landet var aldeles snefrit, og selv paa Toppen 

 af Pingut kunde der kun hist og her i Sprækker og Revner 

 findes lidt Sne. Landet bestod af store, flade Basalt-Højsletter, 

 som for Størstedelen bedækkedes af talrige Basaltblokke. Hist 

 og her var der Gnejspartier, der adskiltes fra de fremstaaende 

 Basaltpartier ved Sletter, dækkede af store, løse Basaltblokke. 



Nordgrændsen for den Basaltstrækning, der paa Grønlands 

 Vestkyst begynder ved Disko, gaar fra Sagdliarusek over Bunden 

 af Laxefjorden, gjennem Østenden af Kangek-Halvøen, Nord om 

 Kekertarsuak og Sønden om Prøven. Syd for denne Linie træffes 

 hverken Gnejs eller Granit, men derimod findes der Nord for 

 Linien, paa det østligste Land mellem Laxefjorden og Operniviks 

 Isstrøm, mange Basaltpartier, ligesom der ogsaa er Basalt paa 

 en lille 0, Kangek, paa 72° 31', c 3 Mil NV. for Prøven. 



Inde i Isen, udfor Isuliorfik, laa der en Gruppe Nunatakker, 

 af hvilke den ene sender en lang Moræne ind mod Isuliorfik. Et 

 Par af dem have kun den Varme, de udstraale, at lakke for, at 

 de ikke allerede ere begravede under Indlandsisen; thi de ligge 

 meget lavere end dennes Overflade, ja en af dem laa saa langt 

 nede, at vi fra Toppen af Pingut slet ikke kunde se den, men 

 bieve kun opmærksomme paa dens Existents ved Fordybningen i 

 Isen (se Tav. XIII). Kornerup iagttog i Frederikshaabs Isblink 

 en lignende Nunatak, omgiven af en hesteskoformet Moræne 1 ). 



2 à 3 Mil længere mod Nord laa en anden Gruppe Nuna- 

 takker, men ikke mere end c. 1 Mil fra Landet. Længere inde 

 mod Øst saaes ingen Nunatakker, men Isen laa ubrudt som 

 Overfladen af et Hav. Efter Grønlændernes Sigende har Isen i 

 Mands Minde stadigt skudt sig frem, saa at den nu dækker over 

 et stort Areal Øst for Pingut, som for forholdsvis kort Tid siden 

 har været isfrit. 



') -Meddelelser om Grønland» I., S. 133. 



