2! 



første Gange maatte vi gaa fra den ene Station til den anden 

 med Øjnene stadigt fæstede paa Isen for at være sikkre paa, at 

 den valgte Spids ikke gik os af Syne i det Virvar af Kløfter 

 og fantastisk formede Spidser og Pigge, som udgjorde IsenS 

 Overflade. 



Som det let vil sees paa Tav. XVI., egne Forholdene ved 

 l'perniviks Isbræ sig ikke saa godt til Maaling af Isens Be- 

 vægelse som f. Ex. ved Jakobshavns Isfjord , idet Landet ikke 

 strækker sig saa langt ind i Isen, at man kan komme til at 

 anstille sine Maalinger tværs paa Isstrømmens Bevægelsesretning. 

 Lmanak, Nunatakken i Kanten af Bræen, SO. for Kekertarsuak, 

 vilde efter sin Beliggenhed være bedre egnet til derfra at 

 anstille Maalingerne; men, da vi det næste Koraar i April 

 kjørte derind for at anstille Maalingerne paa denne Aarstid, 

 viste det sig, at Terrænet var saa couperet, at det ikke 

 vilde være muligt at flude en brugelig Basis, og desuden 

 vilde man her ved Umanak være for langt borte fra den stærkest 

 bevægede Del af Bræen, til at man kunde maale dens Hastighed 

 med Nøjagtighed. Vi beholdt derfor saavel ved vore Sommer- 

 observationer som senere, i April, Kekertarsuak til Station. 



Resultatet af Observationerne er angivet i Tabel I, 

 medens Beliggenheden af de maalte Punkter, betegnede ved smaa 

 Bogstaver, vil sees paa Tav. XVI. 



For Sammenligningens Skyld vil jeg med det samme om- 

 tale de Maalinger, som vi senere anstillede fra den 20de til 

 den 24de April 1887. Resultatet af dem sees i Tabel II, og de 

 maalte Punkters Beliggenhed er betegnet paa Tav. XVI ved Tal 

 til Adskillelse fra de foreeaaende. 



