227 



«Gletscherkorn» i flere smaa Stykker, som aabenbart havde ud- 

 gjort een Masse. 



Kornene fandtes: 



1) i et lille Stykke Kalvis af den for de fleste Isfjelde 

 karakteristiske hvidblaa Farve. Kornene vare meget smaa, de 

 største som Hasselnødder. 



2) i tre forskjellige Stykker Kalvis af vandklar Farve, med 

 stærk Blanding af rødligt Ler, saa at de øjensynlig hidrørte fra 

 den underste Del af en Bræ. Kornene i disse Stykker naaede 

 en Størrelse som Hønseæg. I det ene af Stykkerne var der 

 paa en lille Strækning, som vendte mod Nord, ingen Korn- 

 dannelse, medens denne ved de andre Stykker var gjennem- 

 gaaende. 



Naar man med en Kniv stødte ned i den kornede Is, 

 raslede Kornene ud fra hinanden, og deres Begrændsningsflader 

 vare lette at kjende fra Brudfladerne paa det fine, bølgeformede 

 Kibbesystem, som dækkede dem over det Hele («Forelsche 

 Streifen^). Den ikke kornede Is sprang itu med et muslet Brud. 



Det havde dengang, den 30te April, nogle Dage været 

 meget mildt, indtil -j- 5° Celsius, efterat vi tidligere havde havt 

 det meget koldt; muligvis har delte bidraget til, at Korne- 

 nes Forekomst er blevet mere iøjnefaldende. Fotografiet (Tav. XVIII 

 giver et godt Billede af Kornenes Lidseende. 



Ved den østlige Del af Bræen mellem Kangigdlek og Akug- 

 dlikasik saaes en Lagdeling som er viist i Fig. 13. Store, 



Fig. 13. 



fine, tætte Striber i Bræens Kant skraanede ned ad Bræens Kant 

 og ind mod Midten, Striberne vare concave opefter og fortsatte 

 sig paa Bræens Overflade parallelt med Kysten af Kangigdlek. 



\ r o' 



