228 



Bræens Overflade var forholdsvis jævn og havde et regel- 

 mæssigt Spaltesystem tværs paa Bevægelsesretningen. Bevægel- 

 sen tillod Tiden os ikke at maale, men den er ikke stor, da 

 der ingen Kalvninger fandt Sted, medens vi vare der, ligesom 

 der heller ikke laa megen Kalvis foran Bræen. Omtrent paa 

 Midten har Bræen en meget stærk Sænkning, saa at Brækanten 

 her knap har Tredjedelen af Højden ved Siderne. 



Bræen Øst for Kaagigdlek, som vi derefter undersøgte, har 

 en langt mere forreven Overflade end den foregaaende paa 

 Grund af, at den skyder ned under en meget større Heldning 

 og med større Hastighed, hvorom de mange foranliggende Is- 

 fjelde noksom vidnede. Siden af Bræen indeholdt meget Ler 

 og Grus og mange store Sten. 



Fotografierne (Tav. XVIII og XIX) vise Siden af Bræen og 

 Bræen seet «en face» med en Gletscherport. 



Nedenstaaende lille Tabel angiver Vandets Temperatur i 

 nogle fra Indlandsisen kommende Smaaelve. 



Elv Øst for Kangigdlek 



- paa Akugdlikasik . 



- i Kasigiararsuit . . 



Elvvandets Luftens 



Temperatur, i Temperalur. 



+ 1.5 

 + 4.5 



+ 3.1 



6.8 



7.5 

 4.8 



Den førstnævnte Elvs Temperatur er maalt lige, hvor den 

 træder ud fra Isen, medens de andre to Elve kom fra nogle 

 Søer, hvori Isen faldt ud. Som Følge deraf er den førstes Tem- 

 peratur betydelig lavere. Alle tre Elve vare stærkt lerholdige. 



Den 20de August gik vi tilbage til Augpalarlok, og den 

 følgende Dag videre til Upernivik. Her laa Briggen Peru ifærd 

 med at lade for at gaa hjem. Den 26de afsejlede den, og vort 

 lille Rejseselskab var nu reduceret til 2 Mand, idet Cand. Us sing 

 vendte tilbage til Danmark med Skibet. Vor Konebaad rejste 

 nu hjem til Søndre Upernivik, og vore sidste Toure i dette Aar 

 foretoges med en Slup, som velvillig blev os laant af Missionen. 



