259 



.Man ser af Tabellen, at det absolute Maximum navnlig i 

 Vintermaanederne er meget højt, og dette skyldes den varme 

 sydost- til sydlige Vind, den saakaldte Føhn, den eneste Vind- 

 retning, hvorfra det blæser stormende i Nordgrønland. Føhnens 

 Gang er omtrent følgende : 



Barometret falder jævnt med nordlige- østlige Vinde, der 

 ere de fremherskende; pludselig tager det lidt mere Fart ned- 

 efter, Temperaturen stiger hurtigt, og Vinden skager sig om 

 gjennem Øst. Luften faar et stormende Udseende, idet først 

 lette, senere tunge, forrevne Skyer jage op fra SO., en. Sky- 

 hætte lægger sig paa de høje Toppe, og en mærkelig Tørhed 

 kan føles. Disse Forberedelser kunne ofte vare et Par Dage; 

 pludselig begynder Stormen at larme oppe i Fjeldene, og inden 

 ret længe har man den rasende nede om sig. I Reglen blæser 

 den først tør fra SO. ; derfra gaar den sydlig med Regn eller 

 Sne og blæser saa af med SV. Jo større Fald Barometret har 

 havt i kort Tid, desto stærkere, men i kortere Tid blæser det. 

 En Føhn kan rase ud paa et Par Timer og blæser sjeldent over 

 et Døgn. Samtidig med, at det begynder at blæse, begynder 

 Barometret at stige, og Thermometret at falde, og, hvis disse 

 derefter tage deres normale Værdier, og Vinden er gaaet om 

 gjennem SV., kan man være sikker paa godt Vejr i nogen Tid. 

 Stiger Barometret for højt, Ы1ег det ikke rigtig vil tilvejrs, og 

 Vinden gaar tilbage igjen gjennem Syd , kan man være sikker 

 paa stormende Vejr i nogen Tid, navnlig er dette Tilfældet paa 

 Efteraarsdage. Om Vinteren sætter Vinden sig ofte fast i det 

 nordvestlige Hjørne efter en Storm og giver megen Sne og 

 Taage. Endelig kan man have Storme fra samme Retning som 

 Føhnen , uden at de have dennes Karakter , den store Tørhed 

 og høje Temperatur. Endvidere kunne vi nævne den Mærkelig- 

 hed, at det sludfulde Vejr, der ender en Føhn, som oftest kun 

 viser sig paa Yderlandet, medens man inde i Fjordene kan 

 have prægtigt Vejr. 



17' 



