266 



bringeise, og Observationerne fortsattes til den 31te December. 

 Da disse atter gjenoptoges den 20de Januar, gik det med Sne- 

 thermometret som med Klippethermometret, at Kvægsølvsøjlen 

 gik under Skalaen, paa enkelte Dage nær. Den 20de April 

 standsedes Observationerne af Mangel paa Sne. 



Isthermometrene observeredes fra den 20de Januar til 

 den 25de Marts, med Undtagelse af et Par Dage i Marts, da 

 Snestorm umuliggjorde Observationerne. Enkelte Dage gik 

 Kvægsølvsøjlen under Skalaen paa Thermometret i 1.85 Fods 

 Dybde. Den 25de Marts udtoges Thermometrene for at gjøre 

 Tjeneste ved Indlandsisen. 



Sammenligner man Luftthermometerkurven med Klippe- 

 thermometerkurven, vil man se, at Svingningerne i dem ere 

 ligetidige, men ikke lige store eller samtidige, idet Klippe- 

 thermometerkurven er langt jævnere og har sine Vendepunkter 

 2 — 3 Dage senere end Luftthermometerkurven. Først seer man 

 i Luftthermometerkurven i de første Dage af Oktober en 

 Stigning, der giver en lille Stigning i Klippethermometerkurven, 

 derefter falder den første jævnt til den 1ste November, den 

 sidste falder ogsaa, men naaer først sin laveste Stand den 3die. 

 Den stærke Stigning i Luftthermometerkurven fra den 1ste til 

 den 5te November foregaar i Klippen fra den 3die til den 8de, 

 derefter gaa begge Kurver op og ned, Klippethermometerkurven 

 stadig et Par Dage bag ud, derefter kommer et Fald i Luft- 

 thermometerkurven fra den 14de til den 22de November, der 

 sees paa Klippethermometerkurven fra den 16de til den 24de, 

 og saa fremdeles. Imidlertid er Snethermome ter kurven 

 ogsaa kommen med; den har akkurat samme Form som Klippe- 

 thermometerkurven og har sine Vendepunkter paa de samme 

 Dage, men er en Del jævnere og ligger stadig over denne. 

 De svære Temperatursvingninger i December Maaned vise dette 

 godt. Som Følge heraf skulde Varmen altsaa ledes lige hurtigt 

 gjennem Sne og Klippe, men i ringere Mængde. 



