276 



længere fremskudte Del, bliver dennes yderste Band altsaa 

 endnu kjendeligt lavere end 200 Fod. Blandt de svømmende 

 Isfjelde i Mundingen af Fjorden ere derimod adskillige udmaalte 

 til over 300, et enkelt endog til 396 Fods Højde, og disse maa 

 jo snarere have tabt end vundet i Størrelse , siden de opstode 

 inderst i Fjorden De vare altsaa indtil dobbelt saa høje som 

 den Band, fra hvilken de vare løsbrudte. At Vandets løftende 

 Kraft bidrager til at løsbryde Isfjeldene , kan, som sagt, ikke 

 med Sikkerhed paavises ; den faste Isbræs Band i den længst 

 fremskudte Stilling er ikke maalt, men kun bedømt efter et 

 Skjøn og ved gjennem Kikkerten at sammenlignes med de 

 foranliggende Isfjelde. Uden Tvivl ere ogsaa flere andre Be- 

 tingelser medvirkende ved Kalvningen. Jeg har derfor ogsaa i 

 Skriftet "Danish Greenland" kun henvist til ydre Aarsager i Al- 

 mindelighed og deriblandt til Ebbe og Flod. Jeg skal her endnu 

 blot nævne den væsentlige Del, som Fjordens Form maa have 

 ved sin skiftende Indsnævring og Udvidelse. Naar den i Snæv- 

 ringen indeklemte Isbræ skydes frem og faar friere Spillerum 

 til Siderne, er der allerede Anledning nok til, at Sammenhænget 

 kan opløses. Lige til det sidste har jo den midterste Del be- 

 væget sig hurtigere end Sidedelene, det Hele holdtes mere eller 

 mindre sammen ved Trykket fra Siderne, som nu ophører, og, 

 naar først een Kalvning har fundet Sted, kunne de dermed for- 

 bundne Bystelser fremkalde flere. Det er ogsaa blevet frem- 

 hævet, at de Revner, som pleje at gaa paatværs over en Isbræ, 

 antyde en Begyndelse til Kalvning i faldende Betning. Men 

 disse Revner ere vistnok for det meste af ældre Oprindelse, 

 dannede længere tilbage i Uandet ; de turde i Dybden være 

 fyldte med sammenfrosne Brudstykker og give Anledning til 

 Dannelsen af de i Isfjeldene forekommende Konglomerater. 



Det maa saaledes indrømmes, at forskjellige Aarsager ere 

 medvirkende ved Isfjeldenes Uøsbrydning fra den faste Isbræ, 

 medens denne dog altid, i alt Fald i Hovedsagen, bæres op af 

 Havet. Det kan ogsaa være interessant nok nærmere at efter- 



