forste Afsnit af dette Lands Historie ansaas for tilstrekkelige 
til at finde Landet og Bygderne. 
Da Erkebiskop Valkendorf i Begyndelsen af det 164е 
Aarhundrede besluttede paany at lægge Grønland under Trond- 
hjems Bispestol, samlede han alle de gamle Efterretninger om 
Sejladsen dertil, som han kunde overkomme. Det er disse saa- 
kaldte Kursforskrifter, der i en senere Tid have spillet en saa 
stor Rolle i Sporgsmaalet om Osterbygdens Beliggenhed, idet 
de fejlagligen bleve opfattede, som om de viste Vejen lige til 
Osterbygden, hvad der aabenbart aldrig har været Meningen 
med dem; de skulde kun give Anvisning til at finde det Sted, 
hvor Grønland burde anduves, for saa derfra at søge til Byg- 
derne. 
Foruden Kursforskrifterne er den vigtigste Kilde til Kjend- 
skabet til det gamle Gronlands Geografi Ivar Baardsens Be- 
retning, der antages at være forfattet ved Aaret 1400. Den 
deri meddelte Fortegnelse over Fjordene, Kirkerne og de be- 
boede Steder har spillet en viglig Rolle ved Bestemmelsen af 
Østerbygdens Beliggenhed, idet man har forsøgt at anbringe 
dem paa Grønlandskaartet. Forst anbragte man de nævnte 
Steder uden noget geografisk Grundlag, og senere, da et saa- 
dant var bragt til Veje, søgte man at bringe dem i Overens- 
stemmelse dermed. 
Efter 3die Bind af Grønlands historiske Mindes- 
mærker hidsættes her det vigtigste af Kursforskrifterne og de 
gamle geografiske Bestemmelser. 
1) Af Olaf Tryggvesöns Saga: Fra Snefjeldsnæs, hvor Vejen 
er kortest til Grønland, er der, over Havet, 4 Dages Sejlads mod Vesten. 
Man siger og, at, naar man farer fra Bergen Ш Hvarfet paa Grønland. 
man da maa sejle 12 Mil sønden for Island. (S. 211.) 
2) Af Hauksbogen: Af Hernum i Norge skal man sejle lige 
mod Vest til Hvarf paa Grønland; og da sejler man norden for Het- 
land, dog saaledes, al man netop kan det, fordi at man har klar Ud- 
sigt over Havet, men sønden for Færøerne, saa at man over Søen 
