>” 
Et 
4 
13 
, 
Landet, hvilken Fjord skal være nogen Uger Søes bred og strækker 
sig Nord hen i Landet mange Uger Søes. (Herefter følger saa en af 
de gamle Fjordforlegnelser og Fortegnelsen over Landets formentlige 
Produkler.) Naar nu foreskrevne vores Fuldmægtlige saavidl paa deres 
Rejse kommer, at de haver Længden af Lindesnæs, da skal de sætte 
deres Kurs ungefær V. N.V. derfra, saa at de forfalde paa den syn- 
derste Kant af Grønland, som ligger lverl over fra vort Rige Norge og 
vergerer hen til Østen imellem 60 og 61 Grad ungefærlig, dog paa 
den Østerside, hvilken udi Dokumenterne agtes for del Syderste af 
formeldte Grønland. Naar de paa den 60 og 61 Grad faa Grønland 
at se, skal de storste Flid anvende at de kunne faa nogen god Anker- 
grund, eller, om den ikke findes, sejle imellem de formeldte 60 og 61 
Grad eller der omtrent, paa del de kunne finde Eriksfjord, som for- 
menes at ligge imellem de foreskrevne to Grader. Og efler de ved 
Guds Bjælp og deres Flid samme Eriksfjord finder, skal de begive 
dem ind i Fjorden, Nord paa, eller hvor den sig henstrækker, fordi, 
det bedste Land og Folk paa Grønland er, det findes hos denne 
Eriksfjord. Og imidlerlid de saaledes er udi Eriksfjord, skulle de vel 
agte, hvor gode Havne eller god Sætteri er, og forfare deres Dybde. 
Item udi hvilke Maaneder de ere med Is beløben, og ВУ længe de 
ere fri for Is. Og efter som gode Lejligheder for Skib al ligge findes, 
saa maa de sælle Varder eller Tegn Ш paa Landet, De skulle og 
med Flid forfare, om der findes de fornævnte Kirker, Klostre, Fjeld, 
Indvige, Smaafjorde, Gaarde og andel, som foreskrevet slaar. Item om 
der er nogen Bisp, Præst, Foged, som de give Skal og ere”lydige. 
Item hvoraf Folket mest lever og mere dennem, om der er Forskjel 
paa dem, eller de ere alle lige ens, Og, efterdi formeldte vores Fuld- 
megtige ikke ere paa begge Skibe over 44 Mand stærk, da kan de 
ikke letteligen give dem Ш at gjøre nogen Landgang, med mindre 
Skib og Folk skulle derved eventyres. Hvorfor, naar Grønlænderne 
komme ombord hos dem, da skal de saare venligen dem omgaaes, 
og skal de selge dem nogen Kramvare, give dem Mad og Drikke og 
i andre Maader fare vel med dem. Vi lvivle ikke, al de enten forstaa 
Islandsk eller Gammel-Norsk. Hvorfor vi og have forordnet af Norge 
og Island, som kunne tale med dem og alting desbedre forfare. Men 
dersom vore Fuldmeglige saae ved Strandsiden nogen Kirke, Vaaning 
eller andet, og de kunne uden Fare med en Part af Folket slig Lej- 
lighed besiglige, da maa de det gjore, dog al de se dem vel for, og 
