23 
_ шеп denne Opfattelse, tror jeg, er uberettiget; thi de ere aaben- 
bart kun Forsøg paa at illustrere Ivar Baardsens Fjord- 
fortegnelse. Saaledes er Øllumlengri, «der er saa lang, at ingen 
véd Ende paa den», tegnet som en lang, endeløs Fjord; det 
store Vand, der findes ved Bygden Vatnsdal, er tegnet som en 
stor, sølignende Fjord, og Eriksfjorden, Østerbygdens største og 
mest forgrenede Fjord, er tegnet som en stor grenet Fjord. 
Nej tvertimod! Havde denne Del af Grønlands Østkyst virkelig 
engang været besejlet og undersøgt, vilde der ikke have været 
et eneste af Ivar Baardsens Navne og Fjorde derpaa, men 
derimod naturligvis lutter hollandske Navne, da det vel er 
utænkeligt, at Opdagerne havde haft den gamle Fjordfortegnelse 
med og strax givet sig til at identificere den. Kaptajn Holm 
har med Rette fremhævet den mærkelige Lighed, der findes 
mellem de af ham undersøgte Fjorde i Angmasalik Landet og 
Fjordene paa de hollandske Kaart; men det Hele er kun en 
Tilfældighed, ligesom det ogsaa er en Tilfældighed, at Kaartene 
Vest for de dybe Fjorde vise en lige Kyststrækning, hvilket 
svarer til den øde, uindskaarne Kyst, som virkelig findes dér. 
At den lige Kyst findes paa Kaartene, hidrører ligeledes fra 
Ivar Baardsen; thi efter ham laa der jo en ubeboet Stræk- 
ning mellem Øster- og Vesterbygden. Kaarttypen fra 1666 har 
jeg i uforandret Form kunnet føre tilbage til 16521). En endnu 
ældre Form af samme Type, fra 16342), er ret oplysende i dette 
1) Pascarte van Groenlandt, Ysland, Straet Davids en Yan Mayen eylandt 
hoemen de selvige van Hitlandt en de Noort custen van Schotlandt en 
Yrlandt beseylen mach. I Atlasset: De lichtende Columne of the Zee- 
Spiegel. Amsterdam by Jan Janz 1652. 
Pascaarte. van de Custen van Hitlandt, Yslandt ende voort naer Oudt- 
Groenlandt ей nade Straet Davids, alle na de ware distantien ende 
streckingen soo om de noord en de zuyd als inde longitude van Oost en 
West alles beschreven by een vergadert ende selfs bevaren door Mr. Joris 
Carolus Stuyrman ende Caertschryver tot Enckhuysen Anno 1634. Dette 
Kaart findes paa det St. kgl. Bibliothek (9.341) i et Atlas i Tverfolio uden 
Titelblad, men Titelen maa omtrent have været: De groote Seevaerts. 
2 
