27. 
+ 
saasom Vesterbygden ligger langt fra Polo arctico, nemlig paa 
604/2°, end som Osterbygden eller det saakaldte Gamle Grønland, 
som ligger ungefær lige under Polihoide med Snefjelds Jokul 
paa Island, eller kanske lidt mere mod Sonden "). 
En lignende Fremgangsmaade foreslog Torfæus 1706 i 
Fortalen til Grønlandia antiqva; dog anbefaler han at benytte 
Island som Udgangspunkt. 
Ligefrem kom disse Forslag ikke til Udførelse; men de 
dannede dog Grundtanken i den Kolonisation, som Grønlands 
Apostel, Hans Poulsen Egede”, iværksatte i 1721, og hvorved 
det endelig lykkedes de dansk-norske Konger at faa fast Fod i 
Grønland. Uagtet Egede var fuldt overbevist om, at Øster- 
bygden, altsaa det Sted, hvor de Efterkommere af de gamle 
Islændere og Nordmænd levede ?), for hvem han vilde prædike 
Evangeliet, laa paa Østkysten, saa gjorde han dog ikke noget 
Forsøg paa at komme direkte dertil, tvertimod havde Skipperen 
paa «Haabet» den strengeste Ordre til at gaa lige til Davis- 
strædet og sætte Egede, hans Folk og Husmaterialier i Land 
paa 64° 15° N. B.32) 
1) Ganske snildt anbefaler Vidalin at forandre den russiske Handel til en 
grønlandsk Handel; thi, siger han: I Rusland skal man give rede Penge, 
og det udi Rdl. og anden gangbar Sølvmønt, for alt det, som man skal 
kjøbe af dem, men Grønlænderne foragte Guld og Sølv og har ikke Lyst 
til Noget uden det, som glimrer i Øjnene, og ingen fornuftig agter højt. 
Efter at de danske havde faaet fast Fod i Grønland forandredes dog 
hurtigt deres Opfattelse af Grønlændernes Evne til at handle, og alle- 
rede Hans Egede maatte true Grønlænderne til at handle med sig og 
ikke med Hollænderne, endskjøndt han maatte indrømme, at disse havde 
bedre og billigere Varer, end han. 
Saaledes siger han endnu den 17de Februar 1723: Men hvad den grøn- 
landske Østerbygd er angaaende, da tror jeg den uden Tvivl endnu ved 
Magt besat med pure Norske Folks Extraktion, hvilket med Guds Hjælp 
med Tiden og Lejligheden opdages. (Ny kgl. Sml. Fol. Nr. 1293.) 
Instrux fra Bergens Kompagniet til Skipperen paa «Haabet». I Gehejme- 
arkivet. Registrant 89. Skab 15. Pakke 126. At Egede allerede tidligere 
havde tænkt paa at gaa til dette Sted, ses af en Betænkning, der er ved- 
lagt en Ansøgning fra Egede af 10de Juli 1719. Heri hedder det: 
to 
w 
— 
