42 
gjort de sidste Tilføjelser, Biskop Resen, have tænkt sig, at Bygderne 
laa paa Grønland, ligesom ogsaa hvor de havde tænkt sig, at Chri- 
stian IVs Expedition i 1605 var kommen til Landet. Kaarlet er 
vistnok hovedsagelig tegnet for at forherlige denne Expedilion, og, 
medens det synes, som om den oprindelige Forfatter, efter de to 
lange Inskriplioner paa Grønland at dømme, nærmest har tænkt sig, 
al de gamle Kolonier havde ligget paa Øst (Nord) Kysten, saa er det 
aabenbart, at Resen har ment, at de laa paa den anden Kyst, Vest 
for det «høje Land Hvarf», hvor Grønland, ifølge Ivar Baardsen, 
burde anduves for at finde Heriolfsnæs og Sandhavn. 
Som det ses, er Kaarlet tilegnet Kongen, ligesom ogsaa Kansleren 
Christian Friis’ Navn findes derpaa. Endelig synes der i det 
nederste .Hjorne tilhojre, der er meget beskadigel, at staa Maaned og 
Aarstal, nemlig September 1605, og derunder J(oh.) P. Resenius. 
3. 
Tavle 2. Gudbrand Thorlacius’ Kaart fra 1606. 
Dette Kaart er kopieret efter det Exemplar, der ledsager Arngrim 
Jone Liber de Gronlandia, i Gl. kgl. Sml. 410 Nr.}2876, og som, efter 
en Paategning af H. P. Resen, er legnel af Gudbrand Thor- 
lacius selv. 
Paa Grønland staar: Omnia Вас montana cireumqvoqve allissimis 
et horrendis monlibus sempiternis nivibus abducta esse seribunlur; og 
fra Eriksfjorden til Island staar: antiqva navigatio ex isl. grenl. versus. 
Efter Torfæus” Oversættelse er Forklaringen Ш Bogstaverne følgende: 
A. Snefjelds Jøkul, vesten paa Island. 
B. Hvidsærk paa Grønland, et lignende meget højt Bjerg, slivnet 
af evig Sne eller Is. 
= 
Andet Bjerg paa Grønland, fuldt af Sne og Is og ikke mindre 
højt; er fra Hvidsærk imod Sønden 14 Dages Rejse. 
D. Tredie Bjerg paa Østersiden af Grønland og nærmest til Eriks- 
fjorden: «Dette Fjeld skal man have ret i Nord, før end Man 
kan komme ind i Grønlands Fjord, som kaldes Eriksfjord. » 
E.E.E. Østersiden af Grønland, ubeboet med mange Fjorde og Klimper 
(promontori), saa og Is som mangfoldig ligger omkring Strand- 
siden, og ikke uden af Sonden og Sydvestvind kan uddrives 
udi det nordiske Hav. Ellers ligger den continuerlig ved 
Landet, hvorfor, naar især farende Folk ere blevne kjede deraf, 
