94 
Udvidelse, der anvendtes til Kogested, hvorfra et Røghul gik 
op gjennem Taget. 
Vi maatte have tilendebragt de vigtigste Jordarbejder ved 
Huset, inden det begyndte at fryse. Men saasnart Taget var fær- 
digt, bleve Kasser og Beholdninger stuvede afvejen ind i Huset, 
og vi afrejste paa videre Undersøgelser den 13de September. 
Jeg havde lige fra Begyndelsen af Rejsen gjort min grøn- 
landske Besætning fortrolig med, at det nordligst beboede Sted 
skulde vere Maalet for vor Rejse. Dertil, nemlig Sermiligak, 
gjaldt altsaa nu først vor Rejse. Veiret var meget uroligt og 
regnfuldt, men Isen lagde os ingen større Hindringer ivejen. 
Den 20de September bestege vi en 1550 Fod høj Fjeldtop paa 
en ©, der laa paa den østlige Side af Sermiligak-Fjorden 
Herfra toges Landet i Besiddelse i Kongen af Danmarks Navn 
og kaldtes: Kong Christian den Niendes Land. Et 
Stykke SV. for Maaletoppen rejstes en over 3 Alen høj Varde. 
Paa den skraa Klippe, der dannede Vardens Sokkel indhuggedes 
en Inskription, og indeni Varden nedlagdes en Blikdaase, inde- 
holdende Myntsorter og et Pergamentspapir med Beretning om, 
at Landet var taget i Besiddelse. Øen kaldtes Erik den 
Rødes ©. Ostlændingene havde allerede tidligere fortalt os, 
at der om Efteraaret ikke fandtes Is i Havet udfor Angmagsalik- 
Egnen. Det kunde derfor ikke nu undre os, at se Havet al- 
deles isfrit saavel fra denne Top som fra andre. En svær Bræn- 
ding stod op mod alle de bratte Øer. Da vi fra denne Top 
ikke fik Udsigt langs Kysten i Retningen mellem N. og NO., 
fordi den skjultes af højere Fjelde, bestege vi Dagen efter den 
Nord for liggende Ø, fra hvilken vi fik den ønskede Udsigt. 
Fra det 2080 Fod høje Fjeld saaes Øerne udfor Kysten NO. 
efter i en Afstand af over 7 Mil. Denne Ø kaldtes Leifs Ø, 
og ogsaa paa den byggedes en Varde, hvori der nedlagdes 
en Beretning. 
Aarstiden med uroligt Vejr var saa langt fremrykket, at jeg 
ikke turde foreslaa min Besætning at rejse længere Nord paa, 
