117 
udvise, naar det gjelder om at komme en opdukkende Selhund 
paa Skud, foer de ned til Bagagen, som paa ægte grønlandsk 
Vis stod stillet op lige over На]уапа еп for at vere 
nærmere ved Baaden, naar denne skulde lastes igjen. I en 
Haandevending var Alt slæbt højere op, medens vi Europæere 
havde fundet et godt Udsigtspunkt og taget Post med Kikker- 
terne for Øje. 
Masser af større og mindre Isstykker styrtede ned fra Enden 
af Breen omtrent paa l/6 af dennes Brede sydfra og i omtrent 
1 Kvartmils Afstand fra os. Det var først efter længere Be- 
tragtning af Bræen, at vi opdagede, at en større Ismasse var 
ifærd med at løsrives, saa langsomt foregik Dannelsen af Is- 
fjeldet. Kalvningen foregik ved, at Ismassen gled ned og 
samtidig hældede langsomt forover, indtil Løsbrydningen var 
fuldbyrdet, og den med et Brag faldt i Vandet, saaledes at den 
Side af den, der havde dannet en Del af Bræens Endeflade, 
kom til at danne Undersiden af Isfjeldet. Før, under og efter 
Kalvningen regnede det ned fra Bræens Endeflade med anselige 
Ismasser, som i Faldet splintredes til Millioner af skarpe smaa 
Isskaar, og efter Kalvningen dukkede store Klodser af tæt, klar 
Is op fra Vandet tæt inde under Enden af Bræen. Anden Op- 
skyden af Is var der ikke, og den naturligste Forklaring deraf 
er, at efter Bortfjernelsen af den store Vægt foroven kom der 
Overskud af Opdrift forneden, ligesom den almindelige Sønder- 
bryden, der fremkommer i Enden af en Bræ ved en Kalv- 
ning, befordrer en saadan Opskyden. 
Hele Farvandet udfor den sydlige Del af Bræen og vor 
Teltplads bedækkedes med en grødagtig, tæt Mark af skarp 
Smaais. Isfjeldet, der drev midt i Kalvismarken, var ikke saa 
lidt under Middelstørrelsen af de Isfjelde, man træffer langs 
Østkysten. Dets. største Højde over Havets Overflade var 35 
Fod, dets største Længde 150 Fod, og ifølge en løselig Beregning 
var dets Rumindhold godt 1 Million Kubikfod. Det bestod 
af tæt, blaa Is, og kun den Side, der havde dannet en Del af 
