129 
… dækkende Masse for derefter at bryde op igjen, ophørte 
Brændingen fuldstændig i Midten af Januar, fra hvilken Tid 
man altsaa kan regne, at store, sammenhængende Ismasser vare 
samlede ud for Kysten. 
Den længste Tid Isen blev liggende fast sammenfrossen, 
saa langt man kunde se, var kun en Maaned, nemlig hele 
Februar. I denne Tid var det for det meste stille, klart Vejr 
med en Kulde af mellem 10 og 25 Grader C. 
Ved Hojvandet den 27de Februar brød Isen op og gik langt 
tilsas, saa at man fra et 800 Fod højt Fjeld ikke kunde se Is 
mellem SO. og Syd udenfor en smal Strimmel langs Land. 
Imellem Syd og SV. var Isen meget spredt, men imod Øst laa 
den til Horizonten. Vejret var saavel før som efter Opbruddet 
aldeles stille. Isen nærmede sig dog atter til Land for fra nu 
af at blive liggende indtil Slutningen af Juni Maaned. Kort 
Tid frøs den fuldstændig sammen og var landfast, men ellers 
drev den frem og tilbage fra Land, idet den dog næppe fjer- 
nede sig mere end højst I Mil. Endnu i Midten af Maj, da 
det havde blæst en Del med NO.-Vinde, var Isen pakket ind 
til Orsuluviak og hele Horizonten rundt. Kun Fjordene med 
Omgivelser holdtes fri for Is. Ostlendingene sagde, at Isen 
vilde blive ved Land, saalænge det blæste med NO., og først 
spredes, naar. det blev Stille eller NV. Storm. 
Med det stille Vejr i Slutningen af Maj begyndte Isen at 
spredes, men først en stærk NV.-Føhn i Slutningen af Juni og 
i Begyndelsen af Juli satte Storisen overalt langt tilsøs. 
| vort Beboelsesrum brændte stadig en grønlandsk Lampe, 
med hvilken de sex Roersker skiftedes at have Tilsyn, saa 
at den stedse brændte klart og godt. Tillige lavede Hanserak 
os en fortrinlig, lille Hængelampe af Blik, hvori vi brændte 
Tran og brugte Vat til Væge. 
Vi havde faaet indkjøbt Vinterforsyning af grønlandske 
Provisioner, bestaaende af tretten Poser Spæk, tolv Bundter 
tørret Kjød (hvert Bundt af een Sæl) og tolv hele Sæler. Vi 
IX. 9 
