156 
Hanserak's Dagbog optagne Navne ere de rigtige, men da 
denne først senere er kommen mig i Hænde, tildels efter at 
vore Kaart vare udarbejdede, har jeg ikke foretaget nogen 
Retielse. De vigtigere Stednavne, ved hvilke jeg mener, at 
Hanserak's Forklaring er den rette, ere: Киля istedenfor 
Kutek; Ilivilik for Uuilek; Igutsat for Ingiteit, og Karrit | 
akornat for Karra akungnak. 
Paa det sydlige Kaart ere Navnene i det vesentlige stavet 
efter den brugelige Skrivemaade paa Vestkysten af Grønland, 
medens jeg paa det nordlige Kaart, fornemlig paa den Strek- 
ning, paa hvilken Angmagsalik’erne færdes, har afveget noget 
fra Vestkystens Skrivemaade for at komme nermere i Overens- 
stemmelse med de Indfodtes Udtale. Jeg har rettet w til 2, 
о til e, og det bløde s til 7, f. Ex. Tastusarstk, Ikatek, Nu- 
kajik. (Se Navnelisten.) Da jeg ikke vilde svække Forstaaelsen 
af alle de fra Vestkysten kjendte Navne, har jeg ikke villet gjøre 
Skridtet helt ud og skrevet alle Navne, som de udtaltes. For- 
andringerne skulde nemlig ellers have omfattet saa godt som 
alle Konsonanter, idet Angmagsalik’ernes Sprog gjennemgaaende 
er meget blødere end Vestlendingernes'). Man skulde saa- 
ledes altid istedenfor ts bruge d, gd eller 7, for p — 6, for 
t — а, og ofte for k — g, for f — b, for s —Z eller dl, og 
for k — г. | mange Ord skulde efter den østgrønlandske Ud- 
tale flere Bogstaver bortfalde, Г. Ex. Amasalik istedenfor Ang- 
magsalik, men ogsaa i disse Tilfælde har jeg fulgt den vest- 
grønlandske Retskrivningsmaade. 
Naar man samlet betragter Grønlands Østkyst indtil den 66de 
Bredegrad, falder det naturligt at dele den i 5 Belter, nemlig: 
1) Rink skriver i «Die Ostgrönländer in ihrem Verhåltnisse zu den ubrigen 
Eskimoståmmen» (Deutsche geografische Blåtter Bd. IX. S. 239), at der, 
at dømme efter de foreliggende Prøver, synes at have været større For- 
skjel i Sproget mellem Øst- og Vestkysten, end mellem den nordlige og 
sydlige Del af Vestkysten. 
