165 
Denne Fjord er allerede opdaget af David Danell i Juli 
Maaned 1652. Christian Lund skriver herom i sin Ind- 
beretning til Kong Frederik den Tredie"): 
«Dend 22 Julius war deris Middagshoigde 60 grader 15 minuter, 
och i afflenn saae de Østergrønland, som ligger paa 61 grader 30 
minuter, och war well 16 miil N. V. fraa dem, och Lod Lilsiune som 
Klochetorne paa tuennde steder. Den 23 seilte worris folch till afften 
~ 
Klochen 5 foerennd de Komb wunder Landet, och forfalt for eenn 
fior som gich ind imellem tuennde Hoige Bierge, och samme fiord 
ligger omtrennd раа 61 grader och Lidel N. for siufnles noch Eenn 
fiord imellemb . Hoige Bierge, wngefehr 2 eller 3 miill fraa huer 
anndre, menns det wahr doch ingenn Вог, menns alleenne [enn 
Wieg eller Bugt som ichonn Løber 1/2 miill innd, och i gaar wahr 
Iszen fraa Lanndet, och fioren Reen, och huis iche nallenn hafde 
Kommet saa Haslig paa willel de hafue seiglet innd i fioren. Den 
24 forfalt de 1 miill N. for samme Йога, som de war hoes i affles.» 
Jeg har opkaldt Fjorden indenfor Zludlek efter Danell. 
Paa den her beskrevne Strekning af Kysten ere Fjeldene 
gjennemgaaende lave og have for det meste afrundede Former. 
En Undtagelse herfra er Fjeldet paa Halvoen mellem Nagtoralik 
og Nanusek-Fjord, der har spidse Takker og naaer en Hojde af 
3200 Fod. Allerede I Mil indenfor Kysten ere Hojder раа 3000 Fod 
ikke sjeldne. Midt inde i Landet findes flere Hojder over 7000 Fod, 
f. Ex. Fjeldet 3 МИ retv. Syd for Tiningnertok, hvis Højde er 
7150 Fod, samt Fjeldet Ost for Téningnertok, der naaer en Højde 
af 7340 Fod. 
—— Overalt paa Landet findes en stor Mængde Is; men naar man 
fra høje Toppe overseer Indlandet, da opdager man, at der er mange 
vilde Bjerglandskaber og Fjeldkjæder, som råge højt op over de 
isklædte Strækninger. Det mest fremtrædende i Landskabet bliver 
derfor Fjeldpartierne og ikke Isen. Denne kan strække sig som 
1) GI. kgl. Sml. 4to Nr. 2880. (G. h. М. Ш. S. 719). 
