172 
gen skifter Landskabet imidlertid fuldstændigt Karakter. Fjorden 
indsnævres noget, og imellem 2 mægtige, skjønne Fjeldpartier, 
de tidligere omtalte «sydlige Kangerdluluk-Fjelde» og et andet 
ligesaa skjønt Parti, «de nordlige Kangerdluluk-Fjelde», fort- 
setter den sit Lob ind i Landet. «De nordlige Kangerdluluk- 
Fjelde», der bestaa af den samme røde Bjergart, som træffes 
sydligere paa Kysten i Aluk’s Omegn, have ved deres sydlige 
Fod en Frodighed, som langt overgaar, hvad der ellers træffes 
paa den her omhandlede Kyststrekning. Paa de stejle Affald 
mod Syd mylrer det af Krækkebær og Blaabær, og lige ved 
Indsnævringen af Fjorden ligger ogsaa et Par gamle eskimoiske 
Hustomter. I den indre Del begrændses Fjorden østligst ude: 
paa Nordsiden af stejle 3000 Fod hoje Klippeaffald, ofte 
isklædte paa Toppen og med mellemliggende dybe, isfyldte 
Slugter, paa Sydsiden af aldeles sneklædte Fjelde, noget jævnere 
i deres Former. Længere inde blive begge Sider sne- og isklædte, 
og endelig i det Inderste skyder en mægtig Bræ ud i Fjordens 
Retning meilem 4—6000 Fod høje Fjeldkolosser. Mellem de 
inderste Fjelde sees i det Fjerne den jævne Linie af den Vest 
efter sig højnende Indlandsis. Fra Kangerdluluk-Fjeldene og 
indefter udmunde adskillige Isbreer, der have deres Opland 
i de iskledte Partier paa Syd- og Nordsiden af Fjorden. Paa 
det sidste Sted, tæt Øst for «de nordlige Kangerdluluk- 
Fjelde», gaar et dybt Dalstrag med en mindre Sø over til 
den næste Fjord. 
Ingiteit")-Fjordens hele Længde er kun godt 4 Mil. Fra 
Mundingen ‘og 11/4 Mil ind ere Kystfjeldene paa begge 
Sider sne- og isfri med enkelte spredte, nogenlunde frodigt 
bevoxede Steder, og gamle eskimoiske Hustomter findes hist 
og her. Længere inde er baade Nord- og Sydsiden aldeles 
beklædt med Sne og Is, naar undtages højere, stejle Fjeld- 
1) Hanserak har: igutsat (Humle-Bierne), saaledes kaldet efter nogle gule 
Зтаавег. 
