177 
Landskabet paa Nordsiden af Fjorden er indtil 4000 
Fod højt og gjennemskaaret af dybe, isfyldte Dalstrog. 
I det Inderste af Fjorden sees et vildt, takket Alpelandskab 
med Toppe paa indtil 4400 Fods Hajde. Gjennem dybe Slugter 
skyde to mægtige, flade Bræer ud i Fjorden fra Indlands- 
isen, der bagved hæver sig jævnt indefter; foruden disse skyde 
paa Nordsiden 3 anselige Bræer og paa Sydsiden 4 (heraf I 
uden Betydning) ud i Fjorden. Halt udmunde saaledes 8 store 
Breer i Fjorden, og at disse ere i en livlig Virksomhed beviser 
ikke alene Østlændingenes. Udsagn men ogsaa den Masse af 
Isfjelde, der til alle Tider træffes i Mundingen af Fjorden dels 
grundstødte, dels drivende omkring i et sammenpakket Virvar af 
mindre Kalvis. Baade i 1884 og 1885 saaes omtrent 50 større 
Isfjelde i Mundingen af Fjorden, enten grundstødte eller paa 
Vej dertil, og saavel mellem Anoritok-Boplads og Yderøerne, 
som paa Strækningerne Nuk—Cap Tordenskjold og Anoritok— 
Inugsuit roer man ligesom i en Skjærgaard af store Isfjelde. 
Fjorden kan paa hele sin Længde fra det Inderste og ud til 
Yderoerne være stuvet saa fuld af Isfjelde, Kalvis og Smaais fra 
Breerne, at Passagen af den til saadanne Tider er saa godt 
som umulig. De mægtigste af Br&erne i den ydre Del af Fjorden 
er den store, 15000 Fod brede paa Sydsiden af Fjorden mellem 
Nuk og Akia og den næstyderste paa Nordsiden. 
Den store Bre indenfor Nuk er en af de bredeste Syd for 
Umanak. Den overgaas kun af en stor Bre paa Sydsiden af 
Napasorsuak-Fjorden og af den berygtede Puisortok; men med 
Hensyn til Produktion af Isfjelde overgaar den sikkert langt 
disse. Med et jævnt, fladt Lob uden nogen mærkelig Held- 
ning skyder den 9000 Fod ud i det flakke Farvand inden- 
for Nuk, ligesom vifteformig udbredende sig til Siderne i sit 
Løb fremad. 
Fra Anoritok nordefter roer man, omtrent for første Gang 
efter at have passeret Aluk, lidt indenskjærs. Kysten er paa 
Fastlandssiden lidt fladere og venligere, skjendt Kystfjeldene 
IX. 12 
