183 
været en Kalvning af Breen uden at kunne opdage andet, 
end at Puisortok kalver forover ligesom alle andre mindre 
mægtige Breer; Opskyden var der ved den Kalvning ikke Tale 
om paa den Maade, som Ostlendingenes Fortællinger lade for- 
mode, og der er ikke dybere udfor Breen, end at man adskillige 
Steder kan skimte Bunden. ‘Var der altsaa under Havets Over- 
flade Ismasser, der paa en eller anden Maade kunde skyde 
"op, maatte. man kunde se dem. Puisortok har sit daarlige 
Rygte, fordi den ligger aabent ud mod Havet, uden Skjærgaard 
eller anden Beskyttelse for Baade, der skulle forbi den, og en 
Baad, der faar et Havari i Isen udfor Bræen eller maaske tæt 
inde under den, er meget ilde stillet. Ostlændingene have derfor 
en naturlig Frygt for at passere den, og maaske har et eller 
andet Ulykkestilfælde udfor Bræen gjort sit til at forøge Frygten; 
de vide i ait Fald at fortælle adskillige Historier herom. 
Enten er Bræen bleven bredere siden Graah's Tid, eller 
ogsaa skal hans Angivelse forstaas anderledes; han siger, at 
Bræens Brede er henimod '/4 Mil, medens den nu, som sagt, 
er omtrent 3/4 МИ. | 
Nord for Puësortok kommer Kystlandet lidt frem under Is- 
klædningen, og paa enkelte Smaapynter under Cap Bille — 
en mørk Nunatak tæt ved Kysten — træffes endog lidt Lyng- 
vegetation. Hvor Kysten imidlertid drejer af mod Vest ophører 
den snart igjen, og Siderne af den korte Fjord, der Nord 
for Forbjerget gaar indefter mod Vest, ere overalt iførte den 
vante, hvide Dragt. Paa Fastlandet paa Nordsiden af Fjorden, 
ligeoverfor Sydpynten af den Nord for Cap Bille liggende 
Kekertarsuak (Graah’s Otto Ruds 0), skyder en mægtig 
Bre ud; den gaar aldeles fladt fra Indlandsisen langt ud i 
Vandet og afgiver sikkert meget større Isfjelde end Puisortok. 
Kekertarsuak er meget gold og temmelig lav. Dens Indre er 
mange Steder dækket af Sne hele Sommeren, og intetsteds 
voxer saa megen Lyng, at man kan finde en lyngbevoxet Telt- 
plads; man maa opslaa Teltene paa de bare Klipper, og paa de 
