186 
befares med Konebaad. Vor Teltplads laa ved en lille Ind- 
bugtning af Fjorden godt 2 Mil indenfor Mundingen; den be- | 
stod i en lille, skraa og bar Klippeflade hvor netop 2 Telte, 
Baad og Bagage kunde staa. Skjondt Sne- og Isdragten her 
omtrent var lige saa overvejende som rundt omkring, var der 
dog paa en stejl Klippeskraaning over Teltpladsen, vendende 
mod Syd, en ret god Plantevext og modne Blaaber og Krekke- 
ber den 6te August. 
Ud for Mundingen af Kangerdlugsuatsiak Бена den tem- 
melig store © Jkermiut, с. 600 Fod høj, med bratte ie 
ud mod Havet. 
Nord for no 7 begynder Kysten igjen at 
skifte Karakter, og fra den !/a Mil NO. for Fjordens Munding 
liggende Kasingortok-Pynt kan den sidste Del af Strækningen 
Tluilek— Umanak siges at begynde. 
Kasingortok—Umanak. 
I Modsætning til de 2 sydligere Distrikter kan dette frem- 
vise en ret anselig Skjærgaard, en efter østgrønlandske Forhold 
ret rigelig Vegetation og Beboelse og et langt bredere, isfrit 
Yderland. Der findes kun 2 dybere Fjorde: Tingmiarmiut og 
Umanak eller Sehesteds-Fjord; men de mange mindre Ind- 
skæringer, Sunde og hele Skjærgaarden giver Egnen et ganske 
andet Udseende end sydligere; — den minder i meget om For- 
holdene i Julianehaabs Distrikt, om end Frodigheden naturligvis 
ikke kan naae saa højt paa Grund af Drivisens meget længere 
Tilstedeværelse langs Kysten. Det er Landets fuldstændige 
Bjerglandskarakter, der holder indlandsisen i Skak og befrier 
Kystlandet for dennes Kvælen af enhver Plantevæxt. 
Tæt Nord for Kasingortok-Pynten (Stedet har sit Navn efter 
en stor Hule, paa hvis bratte Sider Mængder af Maager have 
deres Tilhold) ligger den lille с. 1000 Fod høje © Nagto- 
ralik. Saavel denne som Kystlandet langs Sundet indenom 
