241 
Dale, der forbinde Fjordene med hinanden. FExempler ere 
Kangerdlugsuatsiak- og Nanusek-Fjordene og Dalene mellem de to 
Fjorde. Disse Gange synes at være trængte frem efter et færdigt 
System af Sprækker, ligesom Fjordene selv synes at være Sy- 
stemer af indbyrdes parallele Kløfter (se Kaartet over den syd- 
ligste Del af Grønlands Østkyst og Kapt. Holms Bemærkninger 
om Fjordenes Retninger S. 166). Sydgrønland kan godt nævnes 
som et fortrinligt Exempel paa Diaklaser baade i større og 
mindre Maalestok, saavelsom ogsaa paa de til Diaklaserne knyt- 
tede Dislokationer. I Fig. 24 sees et Profil fra den nordøstlige 
Del af Kutek-Fjorden, og flere lignende Profiler, men i betydelig 
mindre Maalestok, fandtes ved Zgdlokolik ved Lindenows-Fjorden. 
Fig. 24. Granitgang 1 Gnejs ved Kutek-Fjorden. Profilet ег с. 1100 Fod langt. 
Smaa Diaklaser have kun forsaavidt Interesse, som de tjene til 
Bevis for de større Diaklasers Tilstedeværelse. Forskydnings- 
Planerne gik i ovennævnte Exempler nøjagtigt parallelt med Fjor- 
dens Retning. Aarsagen til disse Diaklaser maa tilskrives Sye- 
nitens Udbrud. Man er vant til at tænke sig Diaklaserne som 
Systemer af parallele Planer. Denne Fordring paa Parallelisme 
kan man jo ogsaa til en vis Grad faa tilfredsstillet, hvor der 
kun er Tale om Diaklassystemer i lille Maalestok, eller som 
ligge fjernt fra den virkende Aarsag. Paavirkes derimod et 
Plan, her en Landflade, af en Kraft paa et enkelt Punkt, saa ville 
Hovedrevnerne radiere ud fra dette Punkt. Mindre Spring og 
Revner ville dannes lodret paa disse. Det samme er ogsaa 
IX. 16 
