244 
Fra Kekertarsuak til Cap Møsting (63° 42‘) træffes Gnejs 
og megen Gnejsbreccie, medens selve Cap Møsting bestaar 
af Granit, hvorover kommer Gnejs. De smaa Øer her Nord 
for bestaa af stribet Granit. Bjergarten ved Tingmiartalık (63° 58") 
ег stribet Granit, og paa Øerne inden Colberger -Hejde findes 
meget foldet og forskudt Gnejs. 
Paa Nordsiden af Umivik-Fjorden er Bjergarten en meget 
foldet Gnejs, der ved Kzatak (64° 19') gjennemsættes af to Sy- 
stemer Gange, et ældre System, bestaaende af Dioritskifer, og 
et yngre (Diabas), der overskjærer hint. 
Fra. Kiatak til Cap Løvenørn (64° 31‘) er Bjergarten en 
meget brudt og forkrollet Gnejs. I Klofter og Hulrum i Gnej- 
sen fandtes flere Steder udsondret kjedred Kalkspath. Cap 
Løvenørn bestaar af stribet Granit. Forbjerget og Landet op 
over til Pamiagdlusak gjennemsættes af et System af parallelt 
løbende Gronstensgange. Bjergarten ved Pamiagdlusak er 
meget foldet Gnejsskifer. Paa Nordbyes Øer synes Bjergarten 
at være fin, meget foldet Hornblendeskifer, og påa Skrams 
Øer en finkornet, kvartsrig Hornblendeskifer. Den var meget 
forkrøllet i enkelte Lag, idet der mellem plane Lag kunde 
komme Schichter, der vare ganske krusede og havde en 
Mægtighed af 3 Fod (Fig. 27). Det samme iagttoges ogsaa i 
Gnejsskiferne paa Nordsiden af Kjøgebugt (65°). De herværende 
Diabasganges Strøg var fra NV.—SO. 
Paa en @ paa Nordsiden af Kjogebugt ved Navn Akitsek 
forekommer efter Hedningernes Sigende en Vegsten, der er 
