246 
Her begynder Gniejsen igjen, som fortsættes helt op til 
Karusuernek (65° 38‘) paa Vestsiden af Sermilik-Fjorden. Gnejsen 
synes ikke at være saa forknust her som længere Syd paa. Den 
forekommer i store Folder og indeslutter ofte mellem sine Lag 
store Brudstykker, hvilket sees ved Karusuernek (Fig. 30), ved 
Narsarsik, Vest for Nukajik, og paa Østsiden af Nukajık. 
Fig. 30. Karusuernek, seet fra Øst. Profilet er 3000 Fod langt. 
Paa den østre Side af Sermalik-Fjorden har man paa Øen 
Ikatek en meget granatrig, stribet Granit, der ogsaa fore- 
kommer paa Fastlandet. Gaar man Nord efter i Sermilik- 
Fjorden, saa træffes paa nogle Øer et Parti lys, graa Granit, 
som strækker sig helt til Mundingen af Jkerasarsuak. Ved 
Ukivirajik findes mægtige Pegmatitgange. Nord for Jkera- 
sarsuak og paa Øerne udenfor er Bjergarten Gnejs. Nu har 
man denne hele Vejen saa langt, som vi vare inde i Fjorden. 
Ved Isz forekom en øst-vestgaaende Zone af Brecciebjergart, 
hvori der var Partier af Vægsten. Gnejsens Strøg er NNO. 
og SSV. I Gnejsen var der indesluttet store Partier af Horn- 
blendebjergarter, udvalsede i Gnejsens Strøgretning. 
Gaar man fra Zkatek i Sermilik mod Øst til Angmagsalik, 
saa har man ved Kingigtit og Naujatalik en ejendommelig 
grovkornet, stribet Granit, som ligger under Ikatek's Gnejs- 
granit. "Ved Kasigisat har man igjen Gnejsgraniten. Langs 
med Stranden gik en Grønstensgang, hvoraf Fragmenter stode 
