320 
ved Nanortalik, sees af Tab. D. Formerne «Bue» og «Baand» 
ere her slaaede sammen, fordi disse to Former meget ofte gik 
helt over i hinanden, og fordi den faste, skarpt begrændsede, 
rolige Bue, som er saa godt kjendt fra andre arktiske Egne, 
findes saa godt som ikke her, medens lette og flygtige Buer 
ere meget hyppige. 
Tab. D. 
1885—84. 1$84—55. 
Lysning uden bestemt Form .... 47 30 
SEN о KRADSE SE eo aye tae ke 64 52 
Buen oe Baand |. 23.1, ES 134 152 
Branpenien una he TR 53 24 
GREY: RM EN SR ES REE 6 
Kørsøjler : mu (sad. MORS ES 3 0 
Spredte Straaler eller Straalebundter 38 32 
De lette Buer og Baand ere altsaa de hyppigste Former, 
og gjennemgaar man de enkelte lagttagelser, seer man, at som 
saadanne begynde Nordlysene i Reglen om Aftenen c. 35° over 
den retv. NNVlige Horizont. Baandenes Længderetning er i 
Reglen ONO—VSV (retv.), Intensiteten temmelig ringe. Efter- 
haanden som Aftenen skrider frem, tiltager Intensiteten og 
Nordlyset udvikler sig til Drapperier, Straalebundter eller i en- 
kelte Tilfælde til Kroner samtidig med, at det er trukket op om- 
kring Zenith og over paa den sydlige Himmel. Nye Baand eller 
langastige Lysskyer komme imidlertid tilsyne paa den nordlige 
Himmel, og meget lignende Fænomener gientage sig, indtil man 
ud paa Morgenstunden seer hele Himlen omgjærdet af svage, 
langagtige Straaler, pegende fra Horizonten op mod magn. 
Zenith, eller af ubestemmelige Lysninger. Ofte ender Fæno- 
menet med en ganske svagt lysende c. 20° høj Bue i SSO. 
(retv.); tilsyneladende begrændser den et mørkere Segment af 
Himlen, men Stjerner skimtes dog hist og her. 
En saadan regelmæssig Udvikling af Nordlysene fandt dog 
langtfra altid Sted. Ofte kom og forsvandt de skjønneste bug- 
