[ha 
325 
Nordlys-lagttagelser ved Angmagsalik. 
. I Efteraaret 1884 observeredes de første Nordlys paa Gren- 
lands Østkyst om Aftenen den 12te August, saavel af den syd- 
lige Del af Expeditionen, der opholdt sig ved Jnugsuit, som 
af den nordlige Del, der var ved Nuerniagartek, altsaa et halvt 
Hundrede danske Mile nordligere. 
Den iste September ankom Expeditionen til Angmagsalik, 
men da den første Maaned medgik til Rejser i Omegnen og Ind- 
retning af Vinterkvarteret, kom de regelmæssige lagttagelser 
af Nordlyset ikke i Gang førend den Iste Oktober. Det sidste 
Nordlys observeredes den 18de April 1885. 
lagttagelserne anstilledes fra Kl. 6 FM. til 12 MN. hver 
Time i Etmaalet som Nordlys kunde sees, og noteredes i Jour- 
nalen skematisk efter den af Weyprecht foreslaaede Methode, 
der dog var noget modificeret efter Forholdene i Gronland. 
Jeg skal forst omtale de forskjellige Former, under hvilke vi 
klassificerede Nordlysene. 
|. Lysning uden kjendelig Form. Den kan under- 
tiden være udbredt over største Delen af Himlen, i hvilket Til- 
fælde de Steder, hvor den ikke findes paa den ellers klare 
Himmel, seer ud som mørke Pletter, påa hvilke Stjernerne 
tindre stærkt. 
I. Lysskyer. De kan have fuldstændig Udseende af 
almindelige Skyer og kan kun skjelnes fra saadanne ved deres 
hvide, fosforagtige Glands. Naar det har været klart Maaneskin, 
og der samtidig har været stærke, urolige Nordlys paa Himlen, 
har det undertiden været umuligt at afgjøre, hvad der var Nord- 
lysskyer og hvad der var Cirrusskyer. Undertiden er alminde- 
lige Skyer, hvis Rande have været omgivne af et stærkt lysende 
Skin, noteret som Nordlysskyer. 
Ш. Buer. Disse have Form af Cirkelbuer, hvis højeste 
Punkt omtrent staar i den magnetiske Meridian og hvis Ender 
